213800DJRB539Q1EMW75 2024-01-01 2024-12-31 iso4217:EUR 213800DJRB539Q1EMW75 2023-01-01 2023-12-31 213800DJRB539Q1EMW75 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:SeparateMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:SeparateMember iso4217:EUR xbrli:shares 213800DJRB539Q1EMW75 2024-12-31 213800DJRB539Q1EMW75 2023-12-31 213800DJRB539Q1EMW75 2024-12-31 ifrs-full:SeparateMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-12-31 ifrs-full:SeparateMember 213800DJRB539Q1EMW75 2022-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 213800DJRB539Q1EMW75 2022-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 213800DJRB539Q1EMW75 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 213800DJRB539Q1EMW75 2022-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 213800DJRB539Q1EMW75 2022-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 213800DJRB539Q1EMW75 2022-12-31 213800DJRB539Q1EMW75 2022-12-31 ifrs-full:SeparateMember ifrs-full:IssuedCapitalMember 213800DJRB539Q1EMW75 2022-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember ifrs-full:SeparateMember 213800DJRB539Q1EMW75 2022-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember ifrs-full:SeparateMember 213800DJRB539Q1EMW75 2022-12-31 ifrs-full:SeparateMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:SeparateMember ifrs-full:IssuedCapitalMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember ifrs-full:SeparateMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-01-01 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember ifrs-full:SeparateMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-12-31 ifrs-full:SeparateMember ifrs-full:IssuedCapitalMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember ifrs-full:SeparateMember 213800DJRB539Q1EMW75 2023-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember ifrs-full:SeparateMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:SeparateMember ifrs-full:IssuedCapitalMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember ifrs-full:SeparateMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-01-01 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember ifrs-full:SeparateMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-12-31 ifrs-full:IssuedCapitalMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-12-31 ifrs-full:EquityAttributableToOwnersOfParentMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-12-31 ifrs-full:NoncontrollingInterestsMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-12-31 ifrs-full:SeparateMember ifrs-full:IssuedCapitalMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-12-31 ifrs-full:OtherReservesMember ifrs-full:SeparateMember 213800DJRB539Q1EMW75 2024-12-31 ifrs-full:RetainedEarningsMember ifrs-full:SeparateMember
Latvenergo koncerna
konsolidētais un
AS“Latvenergo”
gadapārskats
2024
2
Norādes pārskata lietošanai
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
7
Īsumā par pārskatu
Pārskata periods 01.01.2024.–31.12.2024.
Publicēšanas datums 2025. gada 30. aprīlis
Iepriekšējā pārskata publicēšanas datums 2024. gada 24. aprīlis
Normatīvais regulējums Konsolidētais gada pārskats sagatavots saskaņā ar:
y Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu;
y Eiropas Savienībā apstiprinātajiem Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS);
y Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumu;
y Finanšu instrumentu tirgus likumu;
y Ilgtspējas informācijas atklāšanas likumu;
y Eiropas ilgtspējas ziņošanas standartu (ESRS) deleģēto regulu (ES) 2023/2772;
y Taksonomijas regulu (ES) 2020/852.
Pārskata tvērums Pārskatā ietverta informācija par Latvenergo koncernu (sk. sadaļu “Īsumā par koncernu”).
Pārskata saturs Pārskatā atklāta informācija par koncerna darbībai un tā ilgtspējai būtiskiem aspektiem un indikatoriem. Pilnā apmērā atklāta ESRS2vispārīgā
informācija, un atbilstoši dubultā būtiskuma novērtējumam – 8 ESRS tematiskie standarti.
Finanšu pārskati ietver pārskatu par finanšu stāvokli 2024. gada 31. decembrī un peļņas vai zaudējumu aprēķinu, visaptverošo ienākumu
pārskatu, pārskatu par izmaiņām pašu kapitālā un pārskatu par naudas plūsmām par gadu, kas noslēdzās 2024. gada 31. decembrī, kā arī
finanšu pārskatu pielikumu, kas ietver informāciju par būtiskiem uzskaites principiem.
Pārskata apstiprināšana Gada pārskatu elektroniski paraksta AS “Latvenergo” valde, izskata padome un apstiprina akcionārs.
Neatkarīgu revidentu ziņojumi Neatkarīgu revidentu apliecinājuma ziņojumu par ilgtspējas ziņojumu un neatkarīgu revidentu ziņojumu par finanšu pārskatu ir sniegusi
SIA“Ernst & Young Baltic”.
Pārskata formāts Pārskats elektroniski pieejams:
y Latvenergo vietnē www.latvenergo.lv (latviešu un angļu valodā);
y Nasdaq Baltic vietnē www.nasdaqbaltic.com (latviešu un angļu valodā).
Kontaktinformācija E-pasta adrese ierosinājumiem un jautājumiem: sustainability@latvenergo.lv.
Finanšu kalendārs Starpperiodu saīsinātie finanšu pārskati:
y par 2025. gada pirmajiem 3 mēnešiem (nerevidēti) – 30.05.2025.
y par 2025. gada pirmajiem 6 mēnešiem (nerevidēti) – 29.08.2025.
y par 2025. gada pirmajiem 9 mēnešiem (nerevidēti) – 28.11.2025.
ESRS 2 SBM-2
Atgriezties satura rādītājā
ESRS indikatori,
kas atklāti attiecīgajā sadaļā
Saite uz ārējo resursu
vai attiecīgo sadaļu pārskatā
Pārvietoties starp nodaļām
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
3
SATURS
NEATKARĪGU REVIDENTU ZIŅOJUMI
Priekšvārds 5
Īsumā par pārskatu 7
Īsumā par koncernu 8
Koncerna stratēģija 12
Korporatīvā sociālā atbildība 24
Galvenie rādītāji 60
Darbības vides raksturojums 62
Finanšu rezultāti 63
Finanšu risku vadība 69
Notikumi pēc pārskata gada beigām 70
Priekšlikumi par peļņas sadali 70
Pārvaldības institūcijas 29
Koncerna vadība 39
Iekšējās kontroles sistēma un risku vadība 40
Ražošana un tirdzniecība 45
Sadale 56
Pārskats par zaļajām obligācijām 177
Lietotie termini un saīsinājumi 180
ZIŅOJUMS PAR VADĪBAS ATBILDĪBU 183
Vispārīgā informācija 72
Vides informācija 100
ES taksonomija 101
Sociālā informācija 145
Pārvaldības informācija 167
Peļņas vai zaudējumu aprēķins 186
Visaptverošo ienākumu pārskats 186
Pārskats par finanšu stāvokli 187
Pārskats par izmaiņām pašu kapitālā 188
Pārskats par naudas plūsmām 189
Finanšu pārskatu pielikums 190
Neatkarīgu revidentu ziņojums 239
Neatkarīgu revidentu apliecinājuma ziņojums 247
VADĪBAS ZIŅOJUMS FINANŠU PĀRSKATI
FINANŠU PĀRSKATIREZULTĀTIPAR LATVENERGO KONCERNU
ILGTSPĒJAS ZIŅOJUMSKORPORATĪVĀ PĀRVALDĪBA
VADĪBAS ZIŅOJUMA PIELIKUMIDARBĪBAS SEGMENTI
NEATKARĪGU REVIDENTU ZIŅOJUMS
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
Par Latvenergo koncernu
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
5
Priekšvārds
2024. gadā AS “Latvenergo” svinēja 85 gadu jubileju – gadu
desmitus, kas veltīti Latvijas iedzīvotājiem un valsts labklājībai.
Koncerna vēsture ir cieši saistīta ar Latvijas tautsaimniecības
un sabiedrības attīstību, ko spilgti raksturo vairāki laikmeta
posmi uzņēmuma izaugsmē. 1939. gada 22. decembrī dibināts
Valsts elektrības uzņēmums “Ķegums”, un tā ir Latvenergo
koncerna dzimšanas diena, kad dzima Latvijas elektrifikācijas
sapnis, lai uzlabotu iedzīvotāju ikdienu un stiprinātu valsti. Zīmīgi,
ka tieši aizvadīto jubilejas gadu var dēvēt par jauna izrāviena
gadu ģenerācijā no atjaunīgajiem resursiem – hidroenerģijas
izmantošana tiek papildināta ar saules un vēja enerģiju, apliecinot
Latvenergo koncerna ambīcijas atjaunīgās enerģijas jomā Baltijā.
Aizvadītajā gadā ģeopolitiskā situācija joprojām ir saglabājusies
pietiekami sarežģīta. Krievijas izraisītais karš Ukrainā turpinās jau
trīs gadus un turpina ietekmēt arī ekonomiskos procesus visā
pasaulē, radot virkni izaicinājumu. Latvenergo koncernam šo gadu
izdevies aizvadīt veiksmīgi.
Pārskata gadā Latvenergo koncerna ieņēmumi sasniedza
1 704miljonus EUR, kas ir par 16 % mazāk nekā gadu iepriekš.
Rezultātus ietekmēja zemākas elektroenerģijas un dabasgāzes
cenas. Koncerna peļņa 2024. gadā sasniedza 273,7miljonusEUR.
Savukārt AS “Latvenergo” dividenžu apjoms par 2024. gadu ir
noteikts 70 % apmērā no pārskata gada peļņas, bet ne mazāk kā
183,9 miljoni eiro.
2024. gadā Latvenergo koncerna investīcijas pārsniedz
pusmiljardu EUR, un tās ir 2,7 reizes lielākas nekā gadu
iepriekš. 345 miljoni EUR ieguldīti tieši jaunajos atjaunīgo resursu
elektroenerģijas ražotņu projektos visā Baltijā – tās stiprina valsts
drošību un konkurētspēju, kā arī Latvenergo koncerna lomu
reģionālajā enerģētikas tirgū. Turpinās investīcijas Daugavas
hidroelektrostaciju rekonstrukcijas programmā. Līdz 2024. gada
beigām ekspluatācijā ir nodoti astoņi hidroagregāti un turpinās
pārējo trīs hidroagregātu atjaunošana. Tas veicina drošu, efektīvu
un konkurētspējīgu Daugavas hidroelektrostaciju darbību kopējā
energosistēmā.
Aizvadītā gada beigās jaunās atjaunīgo energoresursu jaudas
sasniedza 122 MW. Savukārt attīstības posmā ir projekti ar 878MW
jaudu, no tiem 587 MW ir saules elektrostacijas un 291 MW –
vēja elektrostacijas, kuru pakāpeniska nodošana ekspluatācijā
plānota 2025.–2026. gadā. Plānots, ka pēc 2026.gada koncerna
kopējā saules un vēja elektrostaciju ģenerācijas jauda pārsniegs
1 000 MW.
Koncerns 2024. gadā ir saražojis 4 842 GWh elektroenerģijas, kas
ir 27 % no kopējā Baltijā izstrādātā elektroenerģijas apjoma, turklāt
66 % elektroenerģijas saražoti no atjaunīgajiem energoresursiem.
Dabasgāzes cenas samazināšanās veicināja elektroenerģijas
izstrādi termoelektrostacijās, sasniedzot 1 633 GWh, kas ir par
18 % vairāk nekā gadu iepriekš. Savukārt saražotās siltumenerģijas
apjoms sasniedza 1 665 GWh. Lai gan 2024.gadā bija zemāka
ūdens pietece Daugavā nekā 2023. gadā un izstrādes apjoms
Daugavas HES ir samazinājies par 16%, tas joprojām ir par 10 %
lielāks nekā vidēji ilggadēji saražotais un sasniedz 3 143 GWh.
Ar 22 % tirgus daļu Latvenergo koncerns ir viens no lielākajiem
elektroenerģijas tirgotājiem Baltijā. Kopējais mazumtirdzniecībā
un vairumtirdzniecībā pārdotās elektroenerģijas apjoms pārskata
gadā bija 8,6 TWh. Par 6 % ir audzis elektroenerģijas klientu
skaits, sasniedzot gandrīz 900 tūkstošus.
Mazumtirdzniecībā pārdotās dabasgāzes apjoms Baltijā ir
pieaudzis par 33 %, sasniedzot 1,2 TWh. Par 33 % ir audzis
dabasgāzes klientu skaits, to kopējam skaitam pārsniedzot
65 tūkstošus. Kopējais mazumtirdzniecībā un vairumtirdzniecībā
klientiem pārdotais dabasgāzes apjoms 2024. gadā ir 2559GWh.
Latvenergo koncerns 2024. gadā turpināja paplašināt Elektrum
Drive uzlādes tīklu Baltijā, kurā decembra beigās pieejamas jau
vairāk nekā 750 pieslēgvietas. Pārskata gadā veiktas vairāk nekā
115 tūkstoši uzlādes 2 500 MWh apmērā, sniedzot vairāk nekā
1,5 tūkstošus tonnu CO
2
izmešu ietaupījumu. Elektrum Drive
klientiem kopumā pieejamas 974 pieslēgvietas Baltijā.
2024. gada decembrī Sabiedrisko pakalpojumu regulēšanas
komisija apstiprināja AS “Sadales tīkls” attīstības plānu
turpmākajiem 10 gadiem. Uzņēmums atbilstoši nozares attīstības
tendencēm un patērētāju pieprasījumam turpinās sadales sistēmas
rekonstrukciju un modernizāciju. Sadalītās elektroenerģijas apjoms
2024. gadā pieaudzis par 1,6 % jeb 95GWh.
2024. gads ir bijis pirmais Latvenergo koncerna ilgtspējas
stratēģijas realizācijas gads, kas tika apstiprināta 2023. gada
nogalē. Ilgtspējas stratēģijā nodefinējot virkni mērķrādītājus, gada
Mārtiņš Čakste
AS “Latvenergo” valdes priekšsēdētājs
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
6
laikā ir strādāts visos trīs ilgtspējas virzienos – vides, sociālā un
pārvaldības jomā. Tā ietver arī virkni mērķus attiecībā uz inovācijām.
Lai Latvenergo koncernā veicinātu uz inovācijām vērstas vides
veidošanu, ilgtspējas stratēģijā ir definēts mērķrādītājs par ikgadēja
finansējuma nodrošināšanu inovācijām, izpētei un attīstībai vismaz
0,5 % apmērā no koncerna pēdējo 5 gadu vidējā apgrozījuma.
2024. gadā apņemšanās ir izpildīta, novirzot šim nolūkam
finansējumu 3 % apmērā. Pārskata gadā AS “Latvenergo” un ASV
Enerģētikas departamenta Nacionālā atjaunīgo energoresursu
laboratorija noslēgušas pētniecības un attīstības līgumu, lai
īstenotu enerģijas transformācijas un rūpnieciskās pētniecības
projektu. 2024. gadā veikti arī pētījumi par termoelektrostaciju
dekarbonizācijas un oglekļa uztveršanas iespējām, kā arī pētītas
iespējas ražot ūdeņraža atvasinājumus.
Uzlabojot procesus pārvaldības jomā, pārskata gadā izstrādāts
Latvenergo koncerna ētikas kodekss sadarbībai ar piegādātājiem,
nodefinējot ilgtspējas prasības piegādātājiem, ar mērķi veidot
uzticamas partnerattiecības un kopīgi veicināt ilgtspējīgu attīstību.
Tāpat, lai vecinātu ilgtspējīga iepirkuma īpatsvara pieaugumu,
koncernā izstrādātas Ilgtspējīga iepirkuma vadlīnijas. Sociālās
jomas attīstībai, darbinieku labbūtībai organizēts Baltijas vasaras
festivāls un Nomināciju pasākums un apbalvošanas ceremonija,
kurā godināti ilggadēji darbinieki un dažādu nomināciju laureāti
par šī gada sasniegumiem. Izglītības jomā koncerns turpina
veicināt bērnu un jauniešu ieinteresētību eksaktajos priekšmetos,
kā arī zinātību par elektrodrošību, zaļo kursu un resursu efektīvu
izmantošanu. Vides jomā Latvenergo koncerns ir izvirzījis
mērķi sasniegt klimatneitralitāti 2050. gadā un klimatneitrālu
elektroenerģijas ražošanu 2040. gadā. Šo mērķu īstenošanai
turpināta jaunu ģenerācijas jaudu attīstīšana no atjaunīgajiem
resursiem, enerģijas ražošanas efektivitātes paaugstināšana un
elektroauto īpatsvara palielināšana koncerna autoparkā.
2024. gadā sadarbībā ar Ukrainas vēstniecību Latvenergo
koncerns ir turpinājis sniegt palīdzību Ukrainai. Par darbinieku
privāti ziedotiem līdzekļiem iegādāti droni un ekipējums, kā arī
mobilo ierīču ārējie akumulatori. Pārskata gadā veikti AS “Sadales
tīkls” un AS “Latvenergo” ziedojumi Ukrainas elektroapgādes
sistēmas atjaunošanai, kā arī īstenots sociālā atbalsta projektu
konkurss vasaras nometņu organizēšanai bērniem no Ukrainas.
2024. gadā Latvenergo koncerns saņēmis virkni apbalvojumu.
Latvijas vērtīgāko uzņēmumu TOP 101 AS “Latvenergo” atzīta
par otru vērtīgāko Latvijas uzņēmumu, savukārt Baltijas vērtīgāko
uzņēmumu TOP 10 – par vērtīgāko enerģētikas uzņēmumu.
Gada nogalē AS “Latvenergo” ieguvusi Latvijas Ilgtspējas
indeksa augstāko – Dimanta, kategoriju, savukārt AS “Sadales
tīkls” un SIA “Liepājas enerģija” ieguvusi Ilgtspējas indeksa
Platīna kategoriju. Pēc pārskata gada beigām jau ceturto reizi
AS“Latvenergo” ieguvusi Nasdaq Baltic biržu balvu par labākajām
investoru attiecībām starp obligāciju emitentiem Baltijā.
Šis ir pirmais pārskata gads, kad jāpiemēro jaunās ilgtspējas
ziņošanas prasības, sagatavojot ilgtspējas ziņojumu atbilstoši
Ilgtspējas informācijas atklāšanas likumam, ietverot Taksonomijas
regulas un Eiropas ilgtspējas ziņošanas standartu deleģētās regulas
prasības. Jaunās prasības paredz plašu un detalizētu informācijas
atklāšanu par ietekmi uz vidi, sociālo jomu un pārvaldību. Tādējādi
tiek veicināta lielāka caurskatāmība un salīdzināmība starp
uzņēmumiem, kā arī atbalstīta pāreja uz ilgtspējīgu ekonomiku.
Kopumā aizvadītais gads ir bijis gana sarežģīts, pārpilns jauniem
izaicinājumiem, nozīmīgiem notikumiem piesātināts un veiksmīgs.
Paldies ikvienam mūsu klientam un sadarbības partnerim par
veiksmīgo sadarbību!
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
7
Īsumā par pārskatu
Pārskata periods 01.01.2024.–31.12.2024.
Publicēšanas datums 2025. gada 30. aprīlis
Iepriekšējā pārskata publicēšanas datums 2024. gada 24. aprīlis
Normatīvais regulējums Konsolidētais gada pārskats sagatavots saskaņā ar:
y Gada pārskatu un konsolidēto gada pārskatu likumu;
y Eiropas Savienībā apstiprinātajiem Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS);
y Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumu;
y Finanšu instrumentu tirgus likumu;
y Ilgtspējas informācijas atklāšanas likumu;
y Eiropas ilgtspējas ziņošanas standartu (ESRS) deleģēto regulu (ES) 2023/2772;
y Taksonomijas regulu (ES) 2020/852.
Pārskata tvērums Pārskatā ietverta informācija par Latvenergo koncernu (sk. sadaļu “Īsumā par koncernu”).
Pārskata saturs Pārskatā atklāta informācija par koncerna darbībai un tā ilgtspējai būtiskiem aspektiem un indikatoriem. Pilnā apmērā atklāta ESRS2vispārīgā
informācija, un atbilstoši dubultā būtiskuma novērtējumam – 8 ESRS tematiskie standarti.
Finanšu pārskati ietver pārskatu par finanšu stāvokli 2024. gada 31. decembrī un peļņas vai zaudējumu aprēķinu, visaptverošo ienākumu
pārskatu, pārskatu par izmaiņām pašu kapitālā un pārskatu par naudas plūsmām par gadu, kas noslēdzās 2024. gada 31. decembrī, kā arī
finanšu pārskatu pielikumu, kas ietver informāciju par būtiskiem uzskaites principiem.
Pārskata apstiprināšana Gada pārskatu elektroniski paraksta AS “Latvenergo” valde, izskata padome un apstiprina akcionārs.
Neatkarīgu revidentu ziņojumi Neatkarīgu revidentu apliecinājuma ziņojumu par ilgtspējas ziņojumu un neatkarīgu revidentu ziņojumu par finanšu pārskatu ir sniegusi
SIA“Ernst & Young Baltic”.
Pārskata formāts Pārskats elektroniski pieejams:
y Latvenergo vietnē www.latvenergo.lv (latviešu un angļu valodā);
y Nasdaq Baltic vietnē www.nasdaqbaltic.com (latviešu un angļu valodā).
Kontaktinformācija E-pasta adrese ierosinājumiem un jautājumiem: sustainability@latvenergo.lv.
Finanšu kalendārs Starpperiodu saīsinātie finanšu pārskati:
y par 2025. gada pirmajiem 3 mēnešiem (nerevidēti) – 30.05.2025.
y par 2025. gada pirmajiem 6 mēnešiem (nerevidēti) – 29.08.2025.
y par 2025. gada pirmajiem 9 mēnešiem (nerevidēti) – 28.11.2025.
ESRS 2 SBM-2
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
8
Latvenergo koncerns ir viens no lielākajiem energoapgādes
pakalpojumu sniedzējiem Baltijā, kas nodarbojas ar:
y elektroenerģijas un siltumenerģijas ražošanu un tirdzniecību;
y dabasgāzes tirdzniecību;
y tādu produktu un pakalpojumu tirdzniecību, kas saistīti ar
elektroenerģijas patēriņu un energoefektivitāti;
y elektroenerģijas sadali.
Koncerna darbība ir organizēta divos darbības segmentos. Viens no
segmentiem aptver ražošanu un tirdzniecību, otrs – elektroenerģijas
sadali. Vairāk informācijas sk. sadaļā “Darbības segmenti”.
Koncernu veido komercsabiedrību kopums, kurā izšķirošā ietekme
ir mātessabiedrībai AS “Latvenergo”. Visas AS “Latvenergo” akcijas
pieder valstij, un to turētāja ir Latvijas Republikas Ekonomikas
ministrija. Informāciju par līdzdalības daļu meitassabiedrībās un to
atrašanās vietu sk. Finanšu pārskatu 1. un 16. pielikumā.
Īsumā par koncernu
VĪZIJA MISIJA NOLŪKS
Mēs esam
vadošais ilgtspējīgu
risinājumu sniedzējs
enerģijas industrijā
Mēs virzām enerģijas
industrijas attīstību,
sniedzot klientiem
draudzīgus,
inovatīvus un
ilgtspējīgus
risinājumus
Mēs sniedzam
enerģiju sabiedrības
attīstībai
VĒRTĪBAS
Ar
sirdi
Ar
prātu
Ar
enerģiju
Ar domām
par nākotni
Esam atvērti
un aizrautīgi
Darām pēc
būtības un
nepārtraukti
mācāmies
Esam drosmīgi
un mērķtiecīgi
Darām labu
klientam un
sabiedrībai
Elektroenerģijas
sadale
Elektroenerģijas, dabasgāzes
un saistīto produktu tirdzniecība
 
Elektroenerģijas ražošana
Siltumenerģijas ražošana (tikai Latvijā)
Liepājas
ražotnes
Latvenergo
koncerna
mītnes vieta
SES
TEC
Projektēšana/ būvdarbi
Darbībā
Projektēšana/ būvdarbi
Darbībā
Darbībā
Darbībā
HES
VES
Darbībā
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
9
Fakti 2024
2024 2023
Finanšu rādītāji
Ieņēmumi milj. EUR 1 703,6 2 034,4
Peļņa milj. EUR 273,7 350,9
Aktīvi milj. EUR 4 438,1 4 174,2
Investīcijas milj. EUR 530,2 193,3
Moody's kredītreitings Baa2 Baa2
Sadale
SAIDI min 215 266
SAIFI skaits 2,2 2,7
Elektrolīniju garums km 92 322 92 323
Transformatoru jauda MVA 6 001 5 969
Ražošana un tirdzniecība
Uzstādītā elektriskā jauda MW 2 728 2 606
Uzstādītā siltuma jauda MW 1 800 1 797
Elektroenerģijas izstrāde GWh 4 842 5 136
Siltumenerģijas izstrāde GWh 1 665 1 698
Daugavas HES ražošanas efektivitāte m
3
/kWh 18,1 18,5
AS “Latvenergo” TEC ražošanas efektivitāte % 80 82
Elektroenerģijas tirgus daļa Baltijā % 22 23
Mazumtirdzniecībā pārdotā elektroenerģija GWh 6 140 6 208
Mazumtirdzniecībā pārdotā dabasgāze GWh 1 190 896
Elektroenerģijas mazumtirdzniecības klientu skaits tūkst. 896 845
Dabasgāzes mazumtirdzniecības klientu skaits tūkst. 65 49
Darbinieku skaits
Taksonomijai atbilstīgo darbību īpatsvars
3 436
Saražotā elektroenerģija,
izmantojot atjaunīgos resursus
66 %
Sadale
Ražošana un tirdzniecība
Korporatīvās funkcijas
48 %
32 %
20 %
65,0 %
1,2 %
33,8 %
Darbības
izmaksas
47 %
10 %
Kapitālizdevumi
95 %
3 %
Ūdens
Biomasa, saule un vējš
Dabasgāze
Taksonomijai
atbilstīgās darbības
Taksonomijai
piederīgās darbības
Taksonomijai
nepiederīgās darbības
Ieņēmumi
43 %
18 %
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
10
Notikumi 2024
LATVENERGO IZSTRĀDĀTAIS ELEKTROENERĢIJAS
APJOMS – 27 % NO BALTIJAS KOPĒJĀ
2024. gadā Daugavas HES izstrādāja vairāk elektroenerģijas nekā
vidēji, februārī un martā ražotnes strādāja ar pilnu jaudu, nodrošinot
gandrīz visu Latvijas elektroenerģijas patēriņu.
2024. gadā Latvenergo koncernā saražotas 4 842 GWh
elektroenerģijas, kas ir par 6 % mazāk nekā gadu iepriekš. Lai gan
mazākas Daugavas pieteces dēļ elektroenerģijas izstrādes apjoms
Daugavas HES ir samazinājies par 16 %, salīdzinot ar 2023. gadu,
izstrāde ir par 10 % lielāka nekā vidējā ilggadējā, sasniedzot
3 143GWh. Elektroenerģijas izstrāde AS “Latvenergo” TEC pieauga
par 18 %, sasniedzot 1633GWh. Saražotās siltumenerģijas apjoms
nav būtiski mainījies, un tas sasniedza 1665GWh.
ELEKTRUM DRIVE NOSTIPRINA LĪDERPOZĪCIJAS
ELEKTROAUTO UZLĀDEI BALTIJĀ
Līdz pārskata gada beigām Elektrum Drive uzlādes tīkls Baltijā
pieaudzis līdz vairāk nekā 750 pieslēgvietām. Pārskata gadā
veiktas vairāk nekā 115 tūkstoši uzlādes 2 500 MWh apmērā,
ietaupot vairāk nekā 1,5 tūkstošus tonnu CO
2
izmešu. Ar Elektrum
Drive lietotni uzlādes var veikt arī e-mobi tīklā Latvijā un LIDL
uzlādes stacijās Lietuvā un Igaunijā – kopā klientiem pieejamas
974pieslēgvietas.
Novembrī piecās pilsētās Latvijā — Mārupē, Jūrmalā, Pūrē, Koknesē
un Liepājā ir atklātas pirmās Elektrum Drive lieljaudas elektrouzlādes
stacijas TEN-T tīklā Latvijā ar 300 kW jaudu. Elektrum Drive tīklā
būs iespējama arī elektrisko kravas transportlīdzekļu uzlāde.
LATVENERGO PALIELINĀJIS KLIENTU SKAITU VISĀ
BALTIJĀ
Pārskata gadā Latvenergo saviem klientiem Baltijā pārdeva
6 140 GWh elektroenerģijas, kas ir aptuveni tikpat, cik gadu
iepriekš. Savukārt mazumtirdzniecībā pārdotais dabasgāzes
apjoms sasniedza 1 190 GWh, kas ir par 33 % vairāk. Klientu
skaits palielināts gan elektroenerģijas, gan dabasgāzes segmentā.
Koncerna elektroenerģijas klientu skaits sasniedz 896 tūkstošus,
no tiem ārpus Latvijas – 284 tūkstoši. Dabasgāzes klientu skaits
decembra beigās pārsniedza 65 tūkstošus.
85 ILGTSPĒJĪGAS RAŽOŠANAS GADI
2024. gads ir Latvenergo koncerna 85. jubilejas gads.
Ar valsts elektrības uzņēmuma “Ķegums” izveidošanu
1939.gada 22. decembrī aizsākās koncerna vēsture.
Savukārt 2024. gada 5. novembrī apritēja 50 gadu,
kopš Rīgas HES iedarbināts pirmais hidroagregāts. No
1974. gada tā ir otra lielākā hidroelektrostacija Latvijā un
nemainīgs videi draudzīgas enerģijas avots.
LATVENERGO UN ASV AĢENTŪRA VEIDO BALTIJAS
ENERĢĒTIKAS MODELI
2024. gadā septembrī AS “Latvenergo” un ASV Enerģētikas
departamenta Nacionālā atjaunīgo energoresursu laboratorija
uzsāka īstenot enerģijas transformācijas un rūpnieciskās pētniecības
projektu, kura ietvaros veiks vairāku Latvenergo investīciju scenāriju
modelēšanu. Šī pētījuma rezultāti galvenokārt tiks izmantoti
Latvenergo stratēģijas izstrādē.
AUGUŠAS INVESTĪCIJAS KONCERNA STRATĒĢISKO
MĒRĶU ĪSTENOŠANAI
2024. gadā investēti 530 miljoni EUR, kas ir 2,7 reizes vairāk nekā
gadu iepriekš. Aptuveni 2/3 investīciju jeb 345 miljoni EUR ieguldīti
jaunās vēja un saules ražošanas jaudās. 2024. gadā AS“Latvenergo”
iegādājusies divus vēja elektrostaciju projektus – Telšiai Lietuvā
(124 MW) un SIA “Laflora Energy” Latvijā (109 MW). Abas VES
elektroenerģijas ražošanu plāno uzsākt 2026. gadā. Pārskata gadā
darbību uzsākusi Akmenes VES (19,6 MW) Lietuvā. Tāpat sekmīgi
tiek attīstītas jaunas saules jaudas. Novembrī AS “Latvenergo” ir
iegādājusies SIA “DSE Aizpute Solar”, lai līdz 2025. gada beigām
izbūvētu līdz šim lielāko saules elektrostaciju ar kopējo jaudu 265MW.
2024. gadā izpildīts izvirzītais mērķis sasniegt saules enerģijas
ražošanas jaudu pieaugumu līdz 100 megavatiem. 2024. gada
beigās kopumā Latvenergo koncernam ir 14 saules parki ar
uzstādīto jaudu 102,2 MW.
LATVENERGO KONCERNA UZŅĒMUMI – ILGTSPĒJAS
LĪDERI
2024. gadā Latvijas Ilgtspējas indeksa Dimanta kategoriju ieguvusi
AS “Latvenergo”. AS “Sadales tīkls” un SIA “Liepājas enerģija”
ierindojusies Platīna kategorijā.
LATVENERGO SAŅEM BALVU PAR LABĀKAJĀM
INVESTORU ATTIECĪBĀM STARP OBLIGĀCIJU EMITENTIEM
Pēc pārskata gada beigām, 2025. gada februārī, AS “Latvenergo”
jau ceturto reizi ir ieguvusi balvu par labākajām investoru attiecībām
starp visiem obligāciju emitentiem Nasdaq Baltic biržu regulētajos
tirgos Baltijas valstīs. Kopš 2012. gada emitējot obligācijas, to
novērtējums investoru vērtējumā ir nemainīgi augsts.
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
11
Latvenergo koncerna sabiedrības – vērtīgāko uzņēmumu
augšgalā
y Latvijas vērtīgāko uzņēmumu TOP 101 AS “Latvenergo” ir
atzīta par otru vērtīgāko Latvijas uzņēmumu. Baltijas vērtīgāko
uzņēmumu TOP 10 AS “Latvenergo” ir vērtīgākais enerģētikas
uzņēmums.
y Latvijas biznesa gada pārskatā 2024 AS “Latvenergo” novērtēta
kā lielākais uzņēmums enerģētikas nozarē. AS “Sadales tīkls”
ierindojusies 2. vietā starp Latvijas elektroenerģijas un gāzes
uzņēmumiem.
y Latvijas uzņēmumu TOP 500 AS “Latvenergo” atzīta par lielāko
uzņēmumu Latvijā, lielāko valsts kapitāla uzņēmumu, lielāko
enerģētikas nozares uzņēmumu, pelnošāko uzņēmumu un
lielāko EBITDA pelnītāju. AS “Sadales tīkls” novērtēta kā trešais
lielākais enerģētikas nozares uzņēmums un trešais lielākais
valsts kapitāla uzņēmums.
y Pēc pārskata gada beigām AS “Latvenergo” jau ceturto reizi
ieguvusi Nasdaq Baltic biržu balvu par labākajām investoru
attiecībām starp obligāciju emitentiem Baltijā.
Apbalvojumi un novērtējumi
Latvenergo koncerns – ilgtspējas labās prakses piemērs
y 2024. gadā Latvijas Ilgtspējas indeksa Dimanta kategoriju
ieguvusi AS “Latvenergo”. AS “Sadales tīkls” un SIA “Liepājas
enerģija” ierindojusies Platīna kategorijā.
y Korporatīvās pārvaldības konsultatīvā padome Ilgtspējīgas
pārvaldības balvas nominācijā “Atbildīga sadarbība ar
partneriem” pasniedza atzinību AS “Latvenergo”.
y Eiropas Ilgtspējīgo zīmolu indeksā AS “Latvenergo” tirdzniecības
zīmols Elektrum atzīts par trešo ilgtspējīgāko zīmolu Latvijā.
y Koncerna meitassabiedrība Elektrum Lietuva UAB saņēmusi
Nameja balvu “Straujākais pakalpojumu eksporta pieaugums uz
Lietuvu 2023. gadā”.
y Personāla atlases uzņēmuma “Alma Career Latvia” (iepriekš
“CV-Online Latvia”) TOP darba devēju aptaujā AS “Latvenergo”
ir atzīta par ceturto labāko darba devēju ražošanas sektorā.
y Valsts darba inspekcijas darba aizsardzības labās prakses
konkursā Zelta ķivere AS “Sadales tīkls” ieguvusi 3. vietu
par digitālo risinājumu personāla tiesību administrēšanai un
pārvaldībai.
y AS “Latvenergo” ir pirmais uzņēmums Baltijas valstīs, kas
publiskojis Moody’s atzinumu par saviem definētajiem klimata
mērķiem un to sasniegšanas pamatotību. AS “Latvenergo”
saņemtais NZ-3 vērtējums apliecina koncerna klimata mērķu
sasniegšanas augstu ticamību un atbilstību Parīzes nolīguma
prasībām.
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
12
Latvenergo koncerna vidēja termiņa darbības stratēģija
2022.–2026.gadam paredz sasniegt augstu atjaunīgo energoresursu
(AER) īpatsvaru elektroenerģijas ražošanā, esošās ražošanas jaudas
būtiski papildinot ar saules un vēja elektrostacijām. AER ražošanas
jaudu attīstīšana nākotnē ļaus izvairīties no elektroenerģijas
cenu lēcieniem, kā arī stiprinās Latvijas un visa Baltijas reģiona
energoneatkarību.
Koncerna stratēģija izstrādāta saskaņā ar Publiskas personas kapitāla
daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likuma prasībām un Pārresoru
koordinācijas centra
1
apstiprinātajām Valsts kapitālsabiedrību
vidēja termiņa darbības stratēģijas izstrādes vadlīnijām, ievērojot
arī Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (OECD)
vadlīnijas valsts kapitālsabiedrību pārvaldībai. Koncerna stratēģiskās
prioritātes atbilst Ministru kabineta (MK) noteiktajam vispārējam
stratēģiskajam mērķim, un tās tālāk detalizētas darbības un finanšu
mērķos:
y darbības mērķi – parāda Latvenergo koncerna stratēģiskos
attīstības virzienus un galvenās aktivitātes šo mērķu sasniegšanai,
kā arī nodrošina koncerna attīstības trajektoriju uz indikatīvajiem
mērķiem 2030. gadā un vēl tālākā periodā;
y finanšu mērķi – ambiciozi, bet vienlaikus arī reāli sasniedzami
mērķi, kas spēj nodrošināt uzņēmuma ilgtspējīgu attīstību.
1 No 2023. gada 1. marta Pārresoru koordinācijas centra funkcijas nodotas Valsts kancelejai.
Koncerna stratēģija
Ministru kabineta apstiprinātais Latvenergo koncerna
vispārējais stratēģiskais mērķis
Sekmēt klimatneitrālas Latvijas konkurētspēju un izaugsmi
un palielināt Latvenergo koncerna vērtību mājas tirgū Baltijā
un ārpus tā, ilgtspējīgi, inovatīvi un ekonomiski pamatoti
attīstot un nodrošinot preces un pakalpojumus enerģijas
un ar to saistītu biznesu vērtību ķēdēs un efektīvi pārvaldot
valsts attīstībai un drošībai stratēģiski nozīmīgus resursus un
infrastruktūru.
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
13
PIEEJAMA UN
ATJAUNOJAMA
ENERĢIJA
RAŽOŠANA,
INOVĀCIJAS UN
INFRASTRUKTŪRA
RĪCĪBA KLIMATA
JOMĀ
Koncerna darbības mērķi 2022–2026
2 Aprēķins balstīts uz pieņēmumu, ka ar Latvenergo koncerna jauno jaudu saražoto zaļo enerģiju tiek aizstāts tāds pats enerģijas apjoms, kas tiktu saražots,
izmantojot akmeņogles vai degakmeni.
RAŽOŠANA
Paplašināt un diversificēt
ģenerācijas portfeli ar
zaļajām tehnoloģijām
Mērķis paredz audzēt AER ģenerācijas portfeli, fokusējoties uz vēja elektrostacijām (VES) un
saules elektrostacijām (SES):
y 2026: izbūvētas vai iegūtas VES un SES ar kopējo jaudu 600 MW;
y 2030+: izbūvētas vai iegūtas VES un SES ar kopējo jaudu 2 300 MW.
Tāpat mērķis paredz:
y audzēt HES aktīvu vērtību, garantējot to drošu ekspluatāciju ilgtermiņā;
y nodrošināt stabilu, efektīvu un ekonomiski pamatotu termoelektrostaciju (TEC) ekspluatāciju
ilgtermiņā.
Īstenojot Latvenergo koncerna
stratēģiju, plānots novērst
CO
2
emisijas
2
šādā apjomā:
2026:
2,6 milj. tonnu
2030:
17,8 milj. tonnu
Prioritārie un koncerna
pamatdarbībai atbilstošie
ANO ilgtspējīgas
attīstības mērķi
TIRDZNIECĪBA
Nostiprināt Elektrum
kā vērtīgākā enerģijas
tirgotāja pozīciju Baltijā
Mērķis paredz palielināt elektroenerģijas klientu skaitu par 15%, salīdzinot ar 2020.gadu,
sekmēt mikroģenerāciju, elektrifikāciju, energoefektivitāti un produktu inovāciju.
ELEKTROMOBILITĀTE
Attīstīt transporta sektora
elektrifikāciju
Mērķis paredz attīstīt publiskās uzlādes tīklu Baltijā:
y 2026: 1 200–1 500 pieslēgvietas;
y 2030+: aptuveni 3 000 pieslēgvietas.
SADALE
Nodrošināt ilgtspējīgu
un ekonomiski pamatotu
sadales pakalpojumu un
uzlabot elektroapgādes
drošumu un kvalitāti
Mērķis paredz plānveidīgi un izmaksu efektīvi uzlabot elektroapgādes kvalitāti un drošumu:
y SAIDI samazināts līdz 164 minūtēm 2026. gadā;
y SAIFI samazināts līdz 1,92 reizēm 2026. gadā.
Tas paredz arī izveidot mikroģenerācijas attīstībai atbilstošu divvirzienu tīklu un īstenot digitālo
transformāciju un efektivitātes pasākumus.
Papildus koncerns plāno attīstīt prioritārajiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem atbilstošus, inovatīvus
produktus, pakalpojumus un procesus. Šis mērķis paredz, ka koncernā ir ieviesta inovāciju kultūra,
kas nodrošina 1) inovatīvu tehnoloģiju ieviešanas iespēju izpēti un attīstību; 2) inovatīvu produktu un
pakalpojumu, biznesa virzienu un modeļu attīstību un ieviešanu; 3) sistemātiskas un nemitīgas inovācijas
tehnoloģisko un korporatīvo procesu efektivitātes paaugstināšanai.
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
14
Koncerna darbības mērķu izpilde 2024. gadā
Ražošanas mērķis:
Paplašināt un diversificēt ģenerācijas portfeli ar zaļajām tehnoloģijām.
Mērķis paredz audzēt AER ģenerācijas portfeli, fokusējoties uz VES un SES, audzēt hidroelektrostraciju
(HES) aktīvu vērtību, garantējot to drošu ekspluatāciju ilgtermiņā, un nodrošināt stabilu, efektīvu un
ekonomiski pamatotu TEC ekspluatāciju ilgtermiņā.
Latvenergo koncerns pārskata gadā izstrādājis 4,8 TWh elektroenerģijas un 1,7 TWh siltumenerģijas.
Koncerna saražotās elektroenerģijas apjoms veidoja 27% no Baltijā izstrādātā elektroenerģijas apjoma,
un 66% elektroenerģijas izstrādāti no AER. Lai gan mazākas ūdens pieteces Daugavā dēļ pārskata gadā
elektroenerģijas izstrādes apjoms Daugavas HES, salīdzinot ar 2023. gadu, ir samazinājies par 16%,
izstrāde ir par 10 % lielāka nekā vidējā ilggadējā, sasniedzot 3 143 GWh. Pakāpeniski normalizējoties
dabasgāzes cenām, aizvien konkurētspējīgākas un tirgū pieprasītākas kļūst arī Latvenergo TEC ražotnes.
2024. gads ir Latvenergo koncerna jaunu atjaunīgo energoresursu elektroenerģijas ražošanas jaudu
attīstības izrāviena gads, mērķtiecīgi attīstot trīs dažādu atjaunīgās enerģijas avotu ražošanas portfeli– ar
saules un vēja enerģiju papildinot esošo ūdens enerģijas izmantošanu. Apliecinot stratēģisko apņēmību būt
vadošajam atjaunīgās enerģijas komersantam Baltijas valstīs, koncerns arī plāno investēt elektroenerģijas
uzkrāšanas sistēmu (BESS) tehnoloģijās, līdz 2030. gadam uzstādot 250 MW jaudu ar 500MWh ietilpību.
AER ģenerācijas avotu mērķtiecīgākai attīstīšanai 2024. gada novembrī izveidota AS “Latvenergo”
meitassabiedrība SIA“Elektrum Next”, kura pakāpeniski apvienos pēdējos gados koncernā izveidotos
AER aktīvus un turpmāk attīstīs jaunus zaļās enerģijas projektus gan Latvijā, gan Baltijas valstīs un
reģionā. Pārskata gada beigās uzņēmuma sastāvā jau iekļauti 2024. gadā pabeigtie seši SES projekti
Latvijā. Informāciju par saules un vēja parku attīstību sk. sadaļā “Ražošana un tirdzniecība”.
Daugavas HES hidroagregātu atjaunošanas jomā uzsākti Pļaviņu HES hidroagregāta rekonstrukcijas
darbi un turpinās darbs ar sadarbības partnera piesaisti Ķeguma HES hidroagregātu rekonstrukcijai,
bet Rīgas HES ir pabeigta abu sprieguma paaugstinošo transformatoru nomaiņa. Vienlaicīgi Daugavas
HES ir noslēgts līgums par vienotas Daugavas HES tehniskās vadības sistēmas izveidi un veikti virkne
loģikas papildināšanas un kalibrācijas darbu Daugavas HES hidroagregātu kvalifikācijai balansēšanas
palīgpakalpojumu (mFRR, aFRR un FCR) sniegšanai.
TEC darbības efektivitātes paaugstināšanai tiek īstenoti vairāki projekti, lai paaugstinātu elektroenerģijas
izstrādes elastīgumu un siltumenerģijas ražošanas procesu efektivitāti, kā arī samazinātu energoresursu
patēriņu. 2024.gadā TEC-2 ekspluatācijā pieņemts ūdens sildīšanas katla dūmgāzu kondensācijas
ekonomaizers, uzsākta BESS uzstādīšana TEC-1. Turpinās TEC-1 siltumtīklu siltumnesēja dzesēšanas
sistēmas izbūve, kas būtiski uzlabos TEC ģenerējošo jaudu portfeli un kopā ar TEC-2 nodrošinās TEC
energobloku kvalificēšanos pārvades sistēmas operatora balansēšanas palīgpakalpojumiem, tādējādi
turpmāk sniedzot iespēju nodrošināt Baltijas energoapgādes drošumu.
AER ražošanas aktīvi
Izbūvēto jauno AER jaudu ģeolokācija
Pieejamās jaudas Projektēšana / būvdarbi
1 559 MW
Latvija
74 MW
Igaunija
25 MW
Lietuva
23 MW
587 MW
291 MW
102 MW
21 MW
1 682 MW
878 MW
122 MW
AER ražošanas jaudu attīstība
Izbūvētās
jaunās AER
jaudas
31.12.2024.
DSE
Aizpute
Solar
Laflora
Energy
Telšiai Pārējie AER jaudu
attīstība
31.12.2024.
Mērķis
1 000 MW
2030+
2 300 MW
380 MW
109 MW
124 MW
265 MW
122 MW
122 MW
2026.g.
600 MW
SES
HES
VES
Lietotie
apzīmējumi:
Izbūvētās jaudas
Projektēšana / būvdarbi
Valsts
Būvniecības
izmaksas
Darbības
uzsākšana
Latvija Lietuva Latvija
~135
MEUR
2025 2026 2026
~200
MEUR
~185
MEUR
878 MW
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
15
Tirdzniecības mērķis:
Nostiprināt Elektrum kā vērtīgākā enerģijas tirgotāja pozīciju Baltijā.
Mērķis paredz palielināt klientu portfeli, sekmēt mikroģenerāciju, elektrifikāciju, energoefektivitāti un
produktu inovāciju.
Pārskata gadā Latvenergo koncerna elektroenerģijas klientu skaits palielināts par 6 % un sasniedzis
896 tūkstošus. Klientu skaits pieaudzis gan biznesa, gan mājsaimniecību segmentā, un vairāk nekā
284tūkstoši klientu ir ārpus Latvijas. Būtisks klientu skaita pieaugums 2024. gadā vērojams Igaunijā–
Elektrum Eesti OÜ ieguva tiesības apkalpot Vispārējā Servisa portfeli, kas privātpersonu elektroenerģijas
klientu bāzi palielināja aptuveni par 27 tūkstošiem. Tāpat turpinās dabasgāzes segmenta izaugsme, un
Latvenergo dabasgāzes klientu skaits decembra beigās pārsniedza jau 65 tūkstošus klientu, kas ir par
33% vairāk nekā 2023. gadā.
Veicot pastāvīgus uzlabojumus klientu apkalpošanā, t.sk. papildinot klientu pašapkalpošanās digitālos
rīkus, arī 2024. gadā Elektrum klientu apmierinātību Latvijā ir izdevies noturēt virs salīdzināmo uzņēmumu
kopas vidējā rādītāja.
Pārskata gadā attīstīta arī citu mazumtirdzniecības produktu un pakalpojumu pārdošana Baltijas valstīs.
2024.gadā par vairāk nekā 10% Baltijā audzis pārdoto apdrošināšanas polišu skaits. Gada otrajā pusē
ieviesti jauni pakalpojumi Drošībai un komfortam segmentā – dūmvadu tīrīšana un gāzes katlu apkope,
savukārt saules paneļu segmenta pieprasījuma krasais kritums lika pieņemt lēmumu par energotehnoloģiju
pārdošanas virziena slēgšanu visās trīs Baltijas valstīs. Latvenergo koncerna sniegto pakalpojumu un
produktu portfelī nav tādu pakalpojumu un produktu, kuru nodrošināšana būtu ierobežota vai aizliegta
attiecīgajā reģionā.
3
2025. gadā turpināsies darbs ar klientu skaita tālāku izaugsmi, kā arī pozīciju stiprināšanu dabasgāzes un
apdrošināšanas pakalpojumu tirgū.
Elektrum elektroenerģijas klientu skaits
3 ESRS 2 SBM-1 40 (a) i, ii, iv
Mērķis 2026
855
744
2020
tūkst.
2021 2022 2023 2024
755
818
845
896
1 200
Mērķis 2026*
*Mērķis 2026: 1 200-1 500 pieslēgvietas, ietverot sadarbības partneru uzlādes tīklus
43
2020
2021
101
2022
335
2023
571
2024
974
Elektromobilitātes mērķis:
Attīstīt transporta sektora elektrifikāciju.
Mērķis paredz attīstīt publiskās uzlādes tīklu Baltijā.
Piecu gadu laikā, kopš Latvenergo koncerns sāka piedāvāt elektroauto uzlādes pakalpojumus, Elektrum
Drive uzlādes tīkls ir nemainīgi lielākais valstī un strauji attīstās ne tikai Latvijā, bet arī Lietuvā un Igaunijā.
Pārskata gada beigās Elektrum Drive uzlādes tīklā Baltijā ir vairāk nekā 750 pieslēgvietas; daļa no tām
uzstādītas kopā ar sadarbības partneriem. 2024. gadā izbūvētas arī pirmās piecas Elektrum Drive
lieljaudas elektrouzlādes stacijas TEN-T tīklā Latvijā ar 300 kW jaudu. Ar Elektrum Drive lietotni uzlādes
var veikt arī e-mobi tīklā Latvijā un LIDL uzlādes stacijās Lietuvā un Igaunijā. Tādējādi kopā Elektrum
Drive klientiem pieejamas vairāk nekā 970 pieslēgvietas. Arvien attīstot mobilās lietotnes funkcionalitāti,
tās lietotāju skaits pērn pieaudzis līdz vairāk nekā 13 tūkstošiem. Tāpat ik gadu klientiem tiek uzlabotas
norēķinu iespējas, radīti jauni produkti un risinājumi.
2025. gadā ekonomiski pamatotu publisko pieslēgvietu skaitu Baltijā plānots palielināt līdz 1 200,
vienlaikus nodrošinot izcilu Elektrum Drive klientu apmierinātību un lietošanas pieredzi.
Pieslēgvietu skaits
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
16
Sadales mērķis:
Nodrošināt ilgtspējīgu un ekonomiski pamatotu sadales pakalpojumu un uzlabot
elektroapgādes drošumu un kvalitāti.
Mērķis paredz plānveidīgi un izmaksu efektīvi uzlabot elektroapgādes kvalitāti un drošumu, kā arī izveidot
mikroģenerācijas attīstībai atbilstošu divvirzienu tīklu un īstenot digitālo transformāciju un efektivitātes
pasākumus.
Galvenie elektroenerģijas piegādes kvalitāti raksturojošie rādītāji ir sistēmas vidējais elektroenerģijas
piegādes pārtraukumu skaits (SAIFI) un to ilgums minūtēs (SAIDI). Abu rādītāju uzlabojumu gadu no gada
veicina mērķtiecīgas investīcijas sadales elektrotīklu uzturēšanā, pārbūvē un modernizācijā. 2024.gadā
turpinājās spēcīgu dabas stihiju ietekme uz elektrotīkliem – jūlijā valsts teritoriju šķērsoja gadsimta
spēcīgākā vasaras vētra, radot gan lielu daudzumu lauzto koku, gan applūstošas teritorijas. Elektrotīklu
montieri pastiprināti strādājuši gan bojājumu novēršanā Latvijā, gan snieguši palīdzību Lietuvai. Pēdējo
piecu gadu laikā, neskaitot masveida bojājumu situācijas, SAIFI ir samazināts par 13 % un SAIDI – par
25%.
AS “Sadales tīkls” pašlaik ir vienīgais elektroenerģijas sadales sistēmas operators Baltijā, kas elektrolīniju
defektu noteikšanā testē un attīsta mākslīgā intelekta risinājumus, elektrotīklu defektēšanu un apsekošanu
veicot ar bezpilota lidaparātu jeb dronu palīdzību. Jaunākās tehnoloģijas nodrošina augstas izšķirtspējas
attēlus, savukārt pieejamie mākslīgā intelekta risinājumi ļauj testēt automatizētu tīkla defektu atpazīšanu
datu apstrādes procesā. Minētās pieejas ļauj preventīvi novērst potenciālas avārijas situācijas.
2024.gadā aktīvāk īstenoti lielākas jaudas ģeneratoru (saules elektrostaciju) pieslēgumi sadales sistēmai,
un divkāršs pieaugums vērojams SES ar akumulatoriem pieslēgumu izbūvē. Pārskata gadā sadales
sistēmai pieslēgto mikroģeneratoru un ģeneratoru (ražotāju) kopējā ražošanas jauda pārsniedz 910MW,
un sadales elektrotīklam pieslēgto mikroģeneratoru un ģeneratoru (ražotāju) skaits tuvojas 25 tūkstošiem.
2024.gadā sadales sistēmā no saules saražotas un kopējā tīklā nodotas teju 400GWh elektroenerģijas,
kas ir trīs reizes vairāk nekā 2023. gadā.
Latvijas elektroenerģijas tirgus dalībniekiem jau vairāk nekā gadu pieejama elektroenerģijas tirgus
datu apmaiņas platforma “Step”. Tā ir informācijas tehnoloģiju sistēma, kuras mērķis ir nodrošināt
standartizētu un centralizētu elektroenerģijas tirgus datu sagatavošanu, uzglabāšanu un apmaiņu starp
tirgus dalībniekiem un sistēmas operatoriem. Platformu “Step” arī turpmāk plānots attīstīt un pilnveidot.
Savukārt klientu ērtībai un apkalpošanas efektivitātes uzlabošanai regulāri tiek pilnveidotas AS “Sadales
tīkls” e-vides iespējas. Klienti par šīm iespējām tiek mērķtiecīgi informēti, un pārskata gadā e-vidē notikuši
vidēji gandrīz 99 % klientu veikto darbību.
Latvenergo koncerna stratēģijā ir noteikts kopējais sadales segmenta mērķis, kuram kā apakšmērķi
pakārtoti tie AS “Sadales tīkls” darbības mērķi un sasniedzamie rezultāti, kuriem koncerna stratēģiskā
redzējuma kontekstā ir piešķirama prioritāte. Vairāk informācijas par AS “Sadales tīkls” stratēģiju
2022.–2027. gadam sk. sadaļā “Sadale”.
*Mērķis 2026: plānotiem un neplānotiem pārtraukumiem
(neieskaitot vētru un citu dabas stihiju radītus bojājumus)
2020 2021 2022 2023 2024
0,23
2,32
2,09 2,18 1,91 1,99 1,81
2,33
2,46
2,72
SAIFI
SAIDI
2,17
0,15
0,55
0,73
0,36
Plānotie un neplānotie pārtraukumi
reizes
minūtes
Dabas stihijas
Plānotie un neplānotie pārtraukumi
Dabas stihijas
2020 2021 2022 2023 2024
219
194 193 187 168 145
208
240
266
215
15
25
53
98
70
Mērķis 2026*
Mērķis 2026*
1,92
164
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
17
Koncerna finanšu mērķi 2026. gadam
Stratēģijā ietvertie finanšu mērķi ir iedalīti četrās mērķu grupās –
rentabilitāte, kapitāla struktūra, dividenžu politika un kredītreitings.
Stratēģijā nosakot finanšu mērķus, tika izvērtēti Latvenergo
koncerna paredzamie darbības vides izaicinājumi stratēģijas
plānošanas periodā.
82 %
45 %
28 %
46 %
19,9 %
16,3 %
5,5 %
7,7 %
2024
12,3 %
2020 20202022 20222021 20212023 20232024 2024
87 %
2024
212,2
Baa2 (stabils)
20212020 2022 2023 20212020 2022 2023
152,5
70,2
98,2
127,1
Rentabilitāte Kapitāla struktūra Dividenžu politika Kredītreitings
ambicioza, bet sasniedzama rentabilitāte, kas
samērojama ar Eiropas enerģētikas nozares
salīdzināmo uzņēmumu vidējiem rādītājiem un
nodrošina biznesa riskam atbilstošu atdevi
optimāla, nozarei atbilstoša kapitāla struktūra, kas
ierobežo iespējamos finanšu riskus
plānotajai investīciju politikai un izvirzītajam kapitāla
struktūras mērķim atbilstoša dividenžu politika
investīciju pakāpes kredītreitings, lai nodrošinātu
finansējumu stratēģijā paredzētajai vērienīgajai
investīciju programmai
Pašu kapitāla atdeve (ROE) bez sadales
4
Attiecība starp koriģēto FFO un neto
aizņēmumiem (FFO / Net Debt)
4
Dividendēs izmaksājamā peļņas daļa Moody’s kredītreitings
> 7 % > 25 % > 64 % Saglabāt investīciju
pakāpes kredītreitingu
milj. EUR
Latvenergo koncerna peļņa 2024. gadā bija
273,7miljoniEUR, kas ir par 77,3 miljoniemEUR
mazāk nekā 2023. gadā. Peļņas samazinājumu
galvenokārt noteica Daugavas HES izstrādes
samazinājums par 16 %, salīdzinot ar iepriekšējo
gadu, un sasniedzot 3,1 TWh. 2023. gadā
Daugavas HES izstrāde sasniedza 3,7TWh,
un tā bija otra lielākā elektroenerģijas izstrāde
pēdējos 25gados. Daugavas HES izstrāde
2024.gadā bija par 10% lielāka nekā vidējā
ilggadējā. Vienlaikus pozitīva ietekme uz peļņu bija
zemākām dabasgāzes iepirkuma cenām. Peļņas
samazinājums pārskata gadā ir ietekmējis pašu
kapitāla atdeves rādītāju (ROE).
FFO / Net Debt rādītājs 2024. gadā ir 87 %, kas
ir augstākais rādītājs pēdējo piecu gadu laikā.
Rādītāju pozitīvi ietekmēja tie paši faktori, kas
ietekmēja rentabilitāti.
Dividendes tiek izmaksātas atbilstoši Latvijas
Republikas tiesību aktiem. Spēcīgā kapitāla
struktūra iepriekš nodrošināja iespēju izmaksāt
dividendes lielākā apmērā nekā vidēji nozarē.
Pēdējos piecos gados vidējais dividenžu izmaksas
rādītājs bijis ap 80 %. Vairāk informācijas
sk.sadaļā “Rezultāti”.
Stratēģijā 2022.–2026. gadam noteiktā dividenžu
politika paredz dividenžu izmaksu 64 % apmērā no
peļņas, savukārt par katra konkrētā gada dividenžu
izmaksu lemj akcionāru sapulce, izvērtējot
faktiskos darbības rezultātus. Vairāk informācijas
sk. “Korporatīvās pārvaldības” sadaļā “Dividenžu
politika”.
Pēc pārskata gada beigām, 2025. gada martā,
Moody’s atjaunoja AS “Latvenergo” kredītreitinga
analīzi, saglabājot uzņēmuma kredītreitingu
nemainītu Baa2 līmenī ar stabilu nākotnes
perspektīvu. Reitings Baa2 ir nemainīgi stabils
kopš 2015. gada, apliecinot Latvenergo koncerna
stabilitāti un finansiālo uzticamību.
4 Finanšu rādītāju definīcijas sk. sadaļā “Galvenie rādītāji”.
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
18
Ilgtspējas jautājumi koncerna stratēģijā
5
5 ESRS 2 SBM-1 40 (e), (f), (g)
6 ESRS 2 22 (d)
Latvenergo koncerna vidēja termiņa darbības stratēģijas pamatā
ir ilgtspējīga izaugsme, kas tiek integrēta koncerna biznesa modelī
un turpmākajā attīstībā, tā sniedzot ieguldījumu arī ANO ilgtspējas
mērķu sasniegšanā. Šādas virzības nepieciešamību apliecina arī
koncerna ieinteresētās puses – valsts kapitālsabiedrību darbībā
ilgtspējai ir jābūt starp galvenajām prioritātēm, un ekonomiskajai
attīstībai jānotiek saskaņā ar vērtības radīšanu sabiedrībai.
2023. gadā Ilgtspējas komitejas vadībā tika izstrādāta un
AS “Latvenergo” valdē apstiprināta koncerna ilgtspējas stratēģija
2024.–2026. gadam.
6
Tā papildina vidēja termiņa darbības
stratēģiju ar plašu konkrētu aktivitāšu plānu, kas aptver vides,
sociālos, pārvaldības un ilgtspējīgu finanšu jautājumus. Katrā no
šīm sadaļām noteiktas būtiskākās jomas, kurās izvirzīti mērķi un
apņemšanās, sasniedzamie rādītāji, aktivitātes izpildes gads un par
tās īstenošanu atbildīgā struktūrvienība. Izstrādē tika iesaistītas par
attiecīgo ilgtspējas tēmu atbildīgās struktūrvienības un eksperti, kā
arī koncerna meitassabiedrības. Pirms stratēģijas apstiprināšanas
tika organizēti semināri – AS “Latvenergo” un AS “Sadales tīkls”
darbiniekiem, ārējām ieinteresētajām pusēm un Elektrum uzņēmumu
darbiniekiem Lietuvā un Igaunijā. 2024. gadā meitassabiedrībās–
AS “Sadales tīkls”, Elektrum Lietuva UAB un Elektrum Eesti OÜ, ir
apstiprinātas uzņēmumu ilgtspējas stratēģijas vai aktivitāšu plāni,
pārņemot no koncerna ilgtspējas stratēģijas tās aktivitātes, kas uz
šīm sabiedrībām ir attiecināmas, un papildinot ar citām, sabiedrības
darbībai specifiskām aktivitātēm.
Koncerna politikās iekļautās apņemšanās
Latvenergo koncerna politikās ir apkopoti principi, kurus
koncerns ievēro dažādās darbības jomās. Politikas ir izstrādātas
atbilstoši vienotai pieejai un struktūrai, nosakot politikas mērķi,
darbības mērogu, atbildību par politikas uzturēšanu un atsauci
uz saistītajiem un pakārtotajiem dokumentiem. Latvijai saistošas
starptautisko tiesību normas un tādas vērtības, un pamattiesības
kā cilvēka cieņas neaizskaramība, brīvība, demokrātija, vienlīdzība,
tiesiskums un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošana
koncerna politikās tiek ietvertas, atsaucoties uz saistītajiem ārējiem
dokumentiem – tiesību aktiem. Politikas regulāri tiek pārskatītas
un atjaunotas; ierasti vismaz reizi trīs gados. Papildu informāciju
sk.sadaļā “Vispārīgā informācija”.
Pētniecība un inovācijas
Pārskata gadā AS “Latvenergo” un ASV Enerģētikas departamenta
Nacionālā atjaunīgo energoresursu laboratorija (NREL) noslēgušas
pētniecības un attīstības līgumu, lai īstenotu enerģijas transformācijas
un rūpnieciskās pētniecības projektu, kura ietvaros veiks vairāku
Latvenergo investīciju scenāriju modelēšanu. Šī pētījuma rezultāti
galvenokārt tiks izmantoti nākamās Latvenergo investīciju stratēģijas
izstrādē. Pētījuma mērķis ir modelēt dažādus enerģētikas nozarei
būtiskus ieguldījumu scenārijus, galvenokārt koncentrējoties uz
enerģijas ražošanas un uzglabāšanas aktīvu kombināciju, kas ir
optimizēta tirgus konkurētspējai; uz dekarbonizāciju, optimizējot
investīcijas, lai sasniegtu emisiju samazinājumu; kā arī – uz
investīcijām, kas vērstas uz zaļās degvielas ražošanu gan vietējam
patēriņam, gan eksportam.
Tika veikti pētījumi par AS “Latvenergo” TEC dekarbonizācijas
iespējām, ieskaitot gāzes turbīnas pārbūvi uz “H2-ready” (ūdeņraža
dedzināšanai), oglekļa uztveršanas iespējām, kā arī citām
tehnoloģijām. Tika pētītas iespējas ražot ūdeņraža atvasinājumus,
kā arī citas ūdeņraža izmantošanas iespējas. Turpinājās
dažādu enerģijas uzkrāšanas tehnoloģiju pētījumi un ieviešana,
t. sk. AS “Latvenergo” hibridizācija un sistēmas pakalpojumu
sniegšana pārvades sistēmas operatoram pēc sinhronizācijas ar
Eiropas kontinentāliem elektrotīkliem.
AS “Sadales tīkls” veica elektroenerģijas sadales sistēmas
pārvaldības spēju uzlabojošu tehnoloģiju izpēti piemērotāko
viedo tīklu risinājumu atlasei, izveidojot pilotteritoriju, kurā tiks
testētas jaunākās iekārtas un sensori. Vienlaikus ir iesniegti SPRK
priekšlikumi speciālai regulatīvajai videi (regulatīvajai smilšu kastei)
enerģētikas jomā un izstrādāti trīs pilotprojektu tehniskie koncepti
turpmākajām diskusijām ar SPRK.
2024. gadā ir uzsākta Pētniecības un attīstības, un inovāciju
izmaksu automātiskās uzskaites ieviešana. Tika izveidota uzskaites
sistēmas arhitektūra un uzskaites kodi (klasifikators). Latvenergo
koncerna IT sistēmās tika ieviesta jauna funkcionalitāte. Sistēmas
pilnveidošana un ieviešana turpināsies arī 2025. gadā.
Lai Latvenergo koncernā veicinātu uz inovācijām vērstas vides
veidošanu, Latvenergo koncerna ilgtspējas stratēģijā ir definēts
mērķrādītājs par ikgadēja finansējuma nodrošināšanu inovācijām,
izpētei un attīstībai vismaz 0,5 % no koncerna pēdējo 5 gadu vidējā
apgrozījuma apmērā. 2024. gadā apņemšanās ir izpildīta, novirzot
finansējumu 3 % apmērā.
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
19
Klimats
sasniegt klimatneitralitāti
2050.gadā
Piesārņojums
samazināt piesārņojumu
Aprites ekonomika
samazināt resursu patēriņu un
veicināt aprites ekonomiku
Ūdens
samazināt ietekmi uz ūdens
resursiem
Bioloģiskā daudzveidība
samazināt ietekmi uz bioloģisko
daudzveidību
Tehnoloģijas un inovācijas
palielināt esošā biznesa efektivitāti
un radīt jaunus ieņēmumu avotus
Darba vide
veidot ilgtspējīgu darba vidi
nākotnes kompetenču attīstībai
Kritiskie resursi
nodrošināt kritisko resursu
aizsardzību uzņēmuma un klientu
interesēs
Izglītība un zinātne
veicināt izglītību un zinātni
Ieguldījumi sabiedrībā
ieguldīt sabiedrībā un tās zinātībā
Klienti
veicināt ilgtspēju klientu pusē
Ilgtspējas jautājumu pārvaldība
nodrošināt integrētu un efektīvu
ilgtspējas jomu pārvaldību
Biznesa ētika
nodrošināt godīgas, taisnīgas
un cieņpilnas darba un darījumu
attiecības
Attiecības ar piegādātājiem
atbildīgi iepirkt preces un
pakalpojumus
Caurskatāmība un atklātība
nodrošināt caurskatāmību un
atklātību atbilstoši labākajai praksei
Investīcijas
investēt atbildīgi
Finansējums inovācijām,
izpētei un attīstībai
attīstīt produktus un pakalpojumus
un uzlabot darbības efektivitāti
Koncerna ilgtspējas stratēģijas mērķi
Vide Sociālā joma Pārvaldība Ilgtspējīgas finanses
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
20
Būtiskākie ilgtspējas stratēģijā 2024.–2026. gadam definētie mērķrādītāji
Ilgtspējas
stratēģijas mērķis
Mērķrādītājs Sasniedzamā vērtība 2024. gada sniegums Sasaiste ar ilgtspējas jautājumiem
Vide
Sasniegt
klimatneitralitāti
2050.gadā
1. tvēruma SEG emisiju samazinājums, lai
sasniegtu klimatneitralitāti elektroenerģijas
ražošanā līdz 2040.gadam
-47 % līdz 2030. gadam
salīdzinājumā ar 2021. gada
928tūkst. tCO
2
-16 % E1 Klimata pārmaiņas, Klimata pārmaiņu mazināšana
0,06 tCO
2
/MWh saražotās
elektroenerģijas 2030. gadā
0,095 tCO
2
/MWh E1 Klimata pārmaiņas, Klimata pārmaiņu mazināšana
No AER saražotās elektroenerģijas
īpatsvars kopējā saražotā elektroenerģijas
apjomā
80 % 2030. gadā 66 % E1 Klimata pārmaiņas, Klimata pārmaiņu mazināšana,
Enerģētika
Elektroauto īpatsvars autoparkā 51 % 2030. gadā 11,6 % E1 Klimata pārmaiņas, Klimata pārmaiņu mazināšana
Apliecinātās AER elektroenerģijas
īpatsvars pašpatēriņā, ikgadēji
79 % 82 % E1 Klimata pārmaiņas, Klimata pārmaiņu mazināšana
Elektroenerģijas sadales zudumi, ikgadēji < 4 % 3,62 % E1 Klimata pārmaiņas, Enerģētika, Pielāgošanās klimata
pārmaiņām
SEG emisiju no elektroenerģijas
mazumtirdzniecības samazinājums
-20 % līdz 2030. gadam
salīdzinājumā ar 2022. gada
2270tūkst. tCO
2
+ 23 % E1 Klimata pārmaiņas, Klimata pārmaiņu mazināšana
Mazumtirdzniecības klienti izvēlas zaļo
enerģiju
30 % 2030. gadā 9 % E1 Klimata pārmaiņas, Klimata pārmaiņu mazināšana
Samazināt
piesārņojumu
NO
X
emisiju samazinājums -50 % uz saražotās enerģijas
vienību 2030. gadā salīdzinājumā
ar 2022gada 0,07 kg/MWh
saražotās enerģijas
0,08 kg/MWh E2 Piesārņojums, Gaisa piesārņojums
CO emisiju samazinājums -50 % uz saražotās enerģijas
vienību 2030. gadā salīdzinājumā
ar 2022.gada 0,04 kg/MWh
saražotās enerģijas
0,05 kg/MWh E2 Piesārņojums, Gaisa piesāŗņojums
Nozīmīga kaitējuma videi gadījumu skaits,
ikgadēji
0 0 E2 Piesārņojums, Gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums
Izmantojamo ķīmisko vielu daudzuma un
bīstamības samazināšanas izvērtējums
Veikts līdz 2026. gada beigām Sadarbībā ar biedrību "Baltijas Vides
Forums" uzsākta padziļināta ražošanā
izmantoto ķīmisko vielu un maisījumu
izvērtēšana
E2 Piesārņojums, Gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
21
Ilgtspējas
stratēģijas mērķis
Mērķrādītājs Sasniedzamā vērtība 2024. gada sniegums Sasaiste ar ilgtspējas jautājumiem
Vide
Samazināt ietekmi
uz bioloģisko
daudzveidību
Uzlabota upju biotopu ekoloģiskā kvalitāte 25 km līdz 2026. gada beigām 8 km E4 Biodaudzveidība un ekosistēmas, Ietekme uz sugu
stāvokli/ Ietekme uz ekosistēmu apjomu un stāvokli
Aizsargājamo zivju sugu un biotopu
stāvokļa uzlabošanas projekts
Uzsākts vismaz 1 projekts līdz
2026. gada beigām
Kopā ar partneriem iesniegts projekta
pieteikums ES LIFE programmas
līdzfinansējumam
E4 Biodaudzveidība un ekosistēmas, Ietekme uz sugu
stāvokli/Ietekme uz ekosistēmu apjomu un stāvokli
Iestādīto koku skaits pret nocirsto koku
skaitu
100 % 2024. gadā 100 % E4 Biodaudzveidība un ekosistēmas, Tiešie
biodaudzveidības izzušanas ietekmes faktori/ Ietekme uz
ekosistēmu pakalpojumiem un atkarība no tiem
Izvērtēta ietekme uz aizsargājamajām
teritorijām un sugām
100 % investīciju projektu 2026.
gadā
100 % projektos tiek izvērtēta ietekme
uz vidi. Uzsākta papildu iniciatīva – SES
projektu izvērtēšana atbilstoši Latvijas
labās prakses vadlīnijām
E4 Biodaudzveidība un ekosistēmas, Ietekme uz sugu
stāvokli/ Ietekme uz ekosistēmu apjomu un stāvokli, Tiešie
biodaudzveidības izzušanas ietekmes faktori/ Ietekme uz
ekosistēmu pakalpojumiem un atkarība no tiem
Bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas
plāns
Izstrādāt līdz 2025. gada beigām Uzsākta plāna izstrāde, piesaistot
starptautiska līmeņa ekspertus ar plašu
pieredzi vides aizsardzības un bioloģiskās
daudzveidības jomā
E4 Biodaudzveidība un ekosistēmas, Ietekme uz sugu
stāvokli/ Ietekme uz ekosistēmu apjomu un stāvokli, Tiešie
biodaudzveidības izzušanas ietekmes faktori/ Ietekme uz
ekosistēmu pakalpojumiem un atkarība no tiem
Samazināt resursu
patēriņu un veicināt
aprites ekonomiku
Ilgtspējīgs biomasas kurināmais, ikgadēji 100 % 100 % E5 Resursu izmantojums un aprites ekonomika, Ienākošie
resursi, tajā skaitā resursu izmantojums
Pasākumi ilgtspējīga patēriņa
veicināšanai, ikgadēji
vismaz 10 > 10 E5 Resursu izmantojums un aprites ekonomika, Ienākošie
resursi, tajā skaitā resursu izmantojums, Atkritumi
Biomasas pelnu izmantošana
lauksaimniecībā, reģistrējot tos kā
mēslošanas līdzekli, ikgadēji
100 % 100 % E5 Resursu izmantojums un aprites ekonomika, Atkritumi
Ilgtspējīgs aprīkojums: SES atbilst
Taksonomijas prasībām, ikgadēji
100 % 100 % E5 Resursu izmantojums un aprites ekonomika, Ienākošie
resursi, tajā skaitā resursu izmantojums
Ilgtspējīgi materiāli VES: pārstrādājamo vai
atkārtoti izmantojamo materiālu īpatsvars
uzstādāmajās vēja turbīnās
90 % 2026. gadā 95 % E5 Resursu izmantojums un aprites ekonomika, Ienākošie
resursi, tajā skaitā resursu izmantojums, Atkritumi
Saules paneļu apsaimniekošana dzīves
cikla beigās
Izstrādāts rīcības plāns līdz 2026.
gada beigām
Izstrādāta iekšējā kārtība saules paneļu
apsaimniekošanai un noslēgti līgumi par
to atkritumu apsaimniekošanu dzīves
cikla beigās
E5 Resursu izmantojums un aprites ekonomika, Ienākošie
resursi, tajā skaitā resursu izmantojums, Atkritumi
Samazināt ūdens patēriņu uz saražotās
elektroenerģijas vienību
0,16 m³/MWh 2030. gadā 0,46 m³/MWh E5 Resursu izmantojums un aprites ekonomika, Ienākošie
resursi, tajā skaitā resursu izmantojums
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
22
Ilgtspējas
stratēģijas mērķis
Mērķrādītājs Sasniedzamā vērtība 2024. gada sniegums Sasaiste ar ilgtspējas jautājumiem
Sociālā
joma
Veidot ilgtspējīgu
darba vidi nākotnes
kompetenču
attīstībai
Pozitīvs darbinieku labbūtības
novērtējums darbinieku aptaujā, ikgadēji
≥ 65 % 70 % S1 Pašu personāls, Darba nosacījumi
Smagu nelaimes gadījumu skaits, ikgadēji 0 0 S1 Pašu personāls, Darba nosacījumi
Nodrošināt kritisko
resursu aizsardzību
Augstas ietekmes incidentu skaits,
ikgadēji
0 0 S4 Patērētāji un tiešie lietotāji, Patērētāju un/vai tiešo
lietotāju personiskā drošība
Veicināt izglītību un
zinātni
Bērnu un jauniešu zinātības un intereses
STEM priekšmetos un skolēnu un
pedagogu zinātības par zaļo kursu
pieaugums (pēc aktivitātēs iesaistīto
skaita)
15 % līdz 2026. gadam salīdzinot
ar 2023. gadu
> 5 % S3 Skartās kopienas, Kopienu ekonomiskās, sociālās un
kultūras tiesības
Izglītoti bērni un jaunieši par
elektrodrošību, ikgadēji
≥ 6000 6 000 Korporatīvā sociālā atbildība
Ieguldīt sabiedrībā
un tās zinātībā par
ilgtspēju
Latvijas iedzīvotāju atbalsts VES un SES
ģenerācijas jaudu attīstīšanai, ikgadēji
≥ 70 % 77 % S3 Skartās kopienas, Kopienu pilsoniskās un politiskās
tiesības
Veicināt ilgtspēju
klientu pusē
Klientu apmierinātības Latvijā indekss pret
salīdzināmajiem uzņēmumiem, ikgadēji
> 100 106 S4 Patērētāji un tiešie lietotāji, Patērētāju un / vai tiešo
lietotāju sociālā iekļaušana
Pārvaldība
Nodrošināt
integrētu un
efektīvu ilgtspējas
jomu pārvaldību
Vienota pieeja ilgtspējas datu pārvaldībai Ieviest līdz 2025. gada beigām 1. etapā līdz 2025. gada beigām
plānots izveidot datu pārvaldību tiem
kvantitatīvajiem datiem, kas nepieciešami
ilgtspējas ziņojuma sagatavošanai.
2024. gadā veiktas projekta iestrādes –
identificēti datu punkti un noteikti procesu
posmu atbildīgie
Vispārīgā informācija, Riska pārvaldība un iekšējā kontrole
attiecībā uz ilgtspējas ziņojumu
Nodrošināt
godīgas, taisnīgas
un cieņpilnas
darba un darījumu
attiecības
Koruptīvi notikumi un ētikas normu
pārkāpumi, kas radījuši būtisku
reputācijas vai finanšu ietekmi, ikgadēji
0 0 G1 Darījumdarbība, Korupcijas vai kukuļošanas incidenti
Finansiāli un/vai nefinansiāli ieguldījumi
politiskās organizācijās, ikgadēji
0 0 G1 Darījumdarbība, Politiskā ietekme un lobēšanas
darbības
Maksājumi partneriem, ņemot vērā līgumu
nosacījumus un biznesa ētikas principus,
ikgadēji
≤ 30 dienās Veikti vidēji 30 dienu laikā, skaitot
no rēķina izrakstīšanas dienas, kad
sākas līgumā vai tiesību aktos noteiktā
maksājuma termiņa aprēķināšana (AS
"Latvenergo" vidēji 25 dienu laikā)
G1 Darījumdarbība, Maksājumu prakse
Atbildīgi iepirkt
preces un
pakalpojumus
Valsts ieņēmumu dienesta sadarbības
programma
Augstākais līmenis Apņemšanās izpildīta G1 Darījumdarbība, Tiešā un netiešā ekonomiskā ietekme
Ētikas kodekss sadarbībai ar
piegādātājiem
Izstrādāt 2024. gadā Apņemšanās izpildīta G1 Darījumdarbība, Attiecību ar piegādātājiem pārvaldība
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
23
Ilgtspējas
stratēģijas mērķis
Mērķrādītājs Sasniedzamā vērtība 2024. gada sniegums Sasaiste ar ilgtspējas jautājumiem
Ilgtspējīgas
finanses
Atbildīgi investēt
Investīcijas ES taksonomijai atbilstošās
darbībās, ikgadēji
≥ 80 % 95 % ES taksonomija
Attīstīt produktus
un pakalpojumus
un uzlabot darbības
efektivitāti
Investīcijas inovācijās, izpētē un attīstībā,
ikgadēji
≥ 0,5 % no koncerna pēdējo piecu
gadu vidējā apgrozījuma
3 % Ilgtspējas jautājumi koncerna stratēģijā, Pētniecība un
inovācijas
Mērķrādītāju noteikšanas ietvars ir Latvenergo koncerns, vienlaikus
definējot pamata ģeogrāfiskās robežas, kurās šie mērķrādītāji ir
piemērojami. Mērķrādītāji galvenokārt attiecas uz koncerna darbību,
kā arī iekļauj dažus augšupejošās un lejupejošās vērtību ķēdes
elementus. Sadaļās “Īsumā par koncernu” un “Darbības segmenti” ir
sniegta informācija par Latvenergo koncerna saimnieciskās darbības
ģeogrāfisko tvērumu, kā arī produktiem un pakalpojumiem.
Latvenergo koncerna būtisko ilgtspējas mērķrādītāju noteikšana ir
balstīta uz starptautiski atzītiem standartiem, nozares vadlīnijām un
labās prakses piemēriem, kā arī koncerna stratēģiskajiem mērķiem
un tā darbībai raksturīgām specifiskām ietekmēm. Mērķrādītāju
noteikšanu un to izpildi, izņemot tos, kas ir saistīti ar SEG emisijām,
nav pārbaudījis ārējais verificētājs. Koncerns savā darbībā tiecas uz
tādiem procesiem, produktiem un pakalpojumiem, kas veicina arī
ANO IAM sasniegšanu.
Attiecībā uz klimata mērķu izvirzīšanu un sasniegšanu Latvenergo
koncerna darbs iet kopsolī ar Latvijas un ES aktivitātēm. ES kā
vienu no mērķiem ir izvirzījusi klimata neitralitātes sasniegšanu
2050.gadā, un pakotnē Fit for 55 izvirzīts vēl ambiciozāks mērķis–
līdz 2030. gadam samazināt SEG emisijas par 55 %, salīdzinot
ar 1990. gadu. Latvijas enerģētikas un klimata politikas mērķi un
mērķrādītāji ir noteikti Nacionālajā enerģētikas un klimata plānā
2021.–2030. gadam, kas jaunāko ES likumdošanas iniciatīvu
rezultātā 2024. gadā tika aktualizēts.
Plašāka informācija par metodikām un būtiskajiem pieņēmumiem,
kas izmantoti mērķrādītāju noteikšanai, izklāstīta attiecīgajos
tematiskajos standartos.
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
24
Latvenergo koncerns veic atbildīgu uzņēmējdarbību un īsteno gan tiesību aktos noteiktas, gan brīvprātīgas
aktivitātes, sniedzot ieguldījumu ilgtspējīgā vides, sociālajā un pārvaldības attīstībā. Savā darbībā koncerns
ievēro sociālās atbildības standartā ISO26000 noteiktos pamatprincipus.
Koncerna Ilgtspējas politika ietver arī korporatīvās sociālās atbildības (KSA) principus un aktivitāšu
kritērijus. KSA aktivitātes veicina plašu sabiedrības grupu iesaisti un nodrošina būtisku ilgtermiņa ietekmi
un sabiedrisko labumu. Tās tiek īstenotas trīs virzienos:
y izglītības un zinātnes attīstība;
y sadarbība ar vietējo sabiedrību;
y bioloģiskā daudzveidība.
2025. gada sākumā SIA “TNS Latvia” veiktā korporatīvās reputācijas pētījumā vairums nozares ekspertu
un mediju pārstāvju, kā arī puse Latvijas iedzīvotāju un uzņēmēju zina vai ir dzirdējuši par koncerna KSA
aktivitātēm. 95% no aktivitāšu zinātājiem tās vērtē pozitīvi. 87% iedzīvotāju piekrīt apgalvojumam, ka
Latvenergo īsteno atbildīgu un ilgtspējīgu uzņēmējdarbību.
Koncerna kapitālsabiedrību ilgtspējas sniegums pārskata gadā novērtēts gan Latvijas, gan starptautiskā
mērogā:
y Latvijas Ilgtspējas indeksā AS “Latvenergo” saņēmusi augstāko– Dimanta – kategoriju. AS “Sadales
tīkls” un SIA “Liepājas enerģija” ierindojusies Platīna kategorijā;
y Moody’s NZ-3 vērtējums apliecina koncerna klimata mērķu sasniegšanas augstu ticamību un atbilstību
Parīzes nolīguma prasībām.
Arī 2024. gadā Latvenergo koncerns turpināja atbalstīt Ukrainas sabiedrību. Tika rīkotas vairākas
darbinieku akcijas – ziedojumi dronu un ekipējuma iegādei Ukrainas aizstāvjiem, kā arī mobilo ierīču ārējo
akumulatoru iegādei. Pārskata gadā veikts AS “Sadales tīkls” speciālās tehnikas vienību, ģeneratoru un
elektrotīkla materiālu ziedojums, kā arī vairāki AS “Latvenergo” ziedojumi Ukrainas sabiedrības atbalstam:
y 93 transportlīdzekļi;
y transformators un gaisa kompresors Ukrainas elektroapgādes sistēmas atjaunošanai;
y saules paneļi un invertori Ukrainas elektroapgādes sistēmas atjaunošanai un stabilizēšanai;
y sociālā atbalsta projektu konkurss – vasaras nometnes bērniem no Ukrainas;
y elektroenerģijas patēriņa apmaksa biedrībai “Ukrainas-Latvijas zinātnes un izglītības, sporta un kultūras
centrs “Volia.LV””.
Korporatīvā sociālā atbildība
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
25
IAM Koncerna ieguldījums IAM sasniegšanā Pārskata sadaļa
Nodrošināt piekļuvi stabili
pieejamai, ilgtspējīgai
un mūsdienīgai enerģijai
parpieejamu cenu
augsts atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvars ražošanas portfelī un CO
2
izmešu
intensitāte būtiski zemāka nekā vidēji Eiropā
Ražošana
E1 Klimata pārmaiņas
Elektrum saules parki klientiem un saules paneļu uzstādīšana klientu objektos Tirdzniecība
klientu patēriņa specifikai atbilstoši un mūsdienīgi elektroenerģijas produkti, tajā
skaitā Elektrum Solārais, Elektrum Zaļais, Elektrum Viedā māja, Energo pulss,
energoefektivitāti veicinošu produktu tirdzniecība
Tirdzniecība
klientu energoefektivitātes veicināšanas pasākumi, piemēram, izglītojoši pasākumi,
vebināri, publikācijas, konsultācijas, ko piedāvā Elektrum Enerģijas centrs
Tirdzniecība
klientu apkalpošanas automatizācija un digitalizācija S4 Patērētāji un tiešie
lietotāji
Veidot noturīgu un
ilgtspējīgu infrastruktūru,
veicināt iekļaujošu un
ilgtspējīgu industrializāciju
un sekmēt inovācijas
Daugavas HES hidroagregātu rekonstrukcija Ražošana
sadales tīkla atjaunošana un digitalizācija, tīkla struktūras efektivizācija Sadale
inovatīva spriegumaktīvo darbu veikšana vidējā sprieguma tīklā Sadale
elektroauto uzlādes staciju tīkls Tirdzniecība
dalība Valsts inovatīvo kapitālsabiedrību iniciatīvā, inovāciju foruma AC/DC Tech
organizēšana
Sadarbība ar
ieinteresētajām
pusēm
inovāciju laboratorija procesu pilnveidošanai, jaunu un inovatīvu risinājumu radīšanai Ilgtspējas jautājumi
koncerna stratēģijā
Veikt neatliekamus
pasākumus klimata
pārmaiņu un to ietekmes
mazināšanai
augsts atjaunīgo energoresursu īpatsvars primāro energoresursu patēriņā un efektīvi
TEC ražošanas režīmi, kas nodrošina būtiski zemāku CO
2
emisijas intensitāti nekā
vidēji Eiropā
Ražošana
E1 Klimata pārmaiņas
sadales tīkla modernizācija, kas pēdējo piecu gadu laikā ļāvusi samazināt
elektroenerģijas zudumus sadales tīklā par 14 %
Sadale
starptautiskajam standartam ISO 50001 atbilstoša energopārvaldības sistēma E5 Resursu
izmantojums un
aprites ekonomika
ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi
Koncerns savā darbībā tiecas uz tādiem procesiem, produktiem
un pakalpojumiem, kas veicina arī ANO IAM sasniegšanu. Par
prioritāriem un koncerna pamatdarbībai atbilstošiem izvirzīti trīs IAM.
Īstenojot KSA aktivitātes, koncerns sniedz ieguldījumu arī citu IAM
sasniegšanā.
PIEEJAMA UN
ATJAUNOJAMA
ENERĢIJA
RAŽOŠANA,
INOVĀCIJAS UN
INFRASTRUKTŪRA
RĪCĪBA KLIMATA
JOMĀ
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
26
Izglītības un zinātnes attīstība
Prioritārs KSA virziens,
kas veicina jauniešu
interesi par eksaktajiem
mācību priekšmetiem un
inženiertehniskajām profesijām,
papildina skolotāju un
pasniedzēju mācību materiālu
bāzi, veicina bērnu un jauniešu
sporta izglītību, atbalsta enerģētikas
nozares pētnieku un mācībspēku
zinātnisko darbību un izglīto sabiedrību
energoefektivitātes un elektrodrošības
jautājumos.
Atbilstoši koncerna ilgtspējas stratēģijas
mērķim pārskata gadā par vairāk
nekā 5% palielināts STEM un zaļā
kursa izglītojošās aktivitātēs iesaistīto
dalībnieku skaits. Sasniegts arī mērķis
ikgadēji veicināt vismaz 6000 bērnu un
jauniešu zinātību par elektrodrošību.
29 gadi
Erudīcijas konkurss
FIZMIX Eksperiments
4 gadi
Fizikas festivāls
27 gadi
Elektrum Enerģijas centrs
2024. gadā koncerns ceturto reizi
organizēja fizikas festivālu, kurā
ap 4000apmeklētāju piedalījās
izglītojošās aktivitātēs un tehniskās
jaunrades pulciņos, vēroja
eksperimentus, kā arī klausījās
diskusijas par Latvijas zinātnes
sasniegumiem fizikā, STEM nozīmi
sabiedrības un ekonomikas attīstībā
un inovācijām nākotnes enerģijas
jomā. Latvijas skolotāji īpašā
meistarklasē radīja jaunas idejas
aizraujošai fizikas pasniegšanai skolās.
2024. gadā rīkotas praktiskas apmācības
un vebināri uzņēmumu un valsts pārvaldes
darbiniekiem par energoefektivitāti un
ilgtspēju. Vidusskolēniem izstrādāta jauna
nodarbība zināšanu un prasmju pilnveidei
par atjaunīgās enerģijas ražošanu.
Pirmsskolai un sākumskolai radīta
izglītības programma “Uzveic enerģijas
monstriņus!” ar mācību materiāliem, ko
pedagogam ir iespēja patstāvīgi integrēt
mācību stundā. Sabiedrības izglītošanai
par energotaupību realizēta radio un vides
kampaņa Latvijas reģionos.
2024. gadā uzsākta “FIZMIX skolu tūre”. Tās
ietvaros skolēniem 20skolās tika stāstīts
par karjeras iespējām STEM jomā un FIZMIX
portāla iespējām. Portālā pieejami uzdevumi,
atrisinājumi un skaidrojumi visiem fizikas
eksāmeniem no 2013.līdz 2024.gadam.
Lai veicinātu interesi par eksaktajām
zinātnēm, Čē Čē Čempionātā 12000skolēnu
nodrošinātas izglītojošas klātienes aktivitātes.
Sadarbībā ar Iespējamo
misiju turpināts projektu
konkurss, kurā 12skolas
no visiem Latvijas
reģioniem saņēma
aprīkojumu mūsdienīgu
fizikas kabinetu
pilnveidei. No projekta
uzsākšanas kopumā
Latvijā pilnveidoti
42skolu fizikas kabineti.
3 gadi
Projektu konkurss fizikas
kabinetu pilnveidei
17 gadi
Studiju noslēguma
darbu konkurss
12 gadi
FIZMIX portāls
Sarunu festivālā “Lampa”
AS“Sadales tīkls” atgādinājusi
par elektrodrošību.
Elektrodrošības tematikā
apgleznota AS“Sadales tīkls”
transformatoru apakšstacija
Madonas centrā. Publicēti
elektrodrošības padomu raksti
medijos un sociālajos tīklos.
2024. gadā realizēta kampaņa
saimniecisko darbu veicējiem un
izsūtīti informatīvi materiāli par
drošu darbu elektrolīniju tuvumā
sadarbības organizācijām, tehnikas
nomas punktiem un AS “Sadales
tīkls” darbuzņēmējiem.
1 gads
Latvijas Izglītības akselerators
11 gadi
Būvniecības, mežizstrādes,
lauksaimniecības darbu veicēju
izglītošana elektrodrošībā
4 gadi
Mājsaimniecību
izglītošana
elektrodrošībā
26 gadi
Zinātnes
Gada balva
17 gadi
Stipendiju
konkurss
AS “Sadales tīkls” darbinieki – elektrodrošības
vēstneši– 2024.gadā novadījuši 174 klātienes
nodarbības, izglītojot vairāk nekā 6000bērnu un
jauniešu. Noorganizēts tiešsaistes “Elektrodrošības
maratons” 3.klasēm, spēļu šovs “Elektrošoks”,
izveidota interaktīva elektrodrošības spēle vietnē
arelektribuneriske.lv, realizētas elektrodrošības
aktivitātes Čē Čē Čempionātā un Valsts policijas
pasākumā “Esi zinošs, esi drošs” un noorganizēta
“Elektrības skola” izstādē “Bērnu pasaule 2024”.
19 gadi
Bērnu un jauniešu
izglītošana elektrodrošībā
“Latvijas Izglītības akselerators”
ir Pasaules Ekonomikas
foruma iniciēta programma, lai
veicinātu ilgtermiņa pārmaiņas
izglītībā un prasmju attīstībā, jo
īpaši karjeras izglītības jomā,
nodrošinot regulāru sadarbību
starp galvenajām iesaistītajām
pusēm– uzņēmumiem,
universitātēm un citām izglītības
iestādēm, nevalstiskajām
organizācijām un valsts pārvaldi.
Par Latvenergo koncernu
– Priekšvārds
– Īsumā par pārskatu
– Īsumā par koncernu
– Koncerna stratēģija
– Korporatīvā sociālā atbildība
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
27
Sadarbība ar vietējo sabiedrību Bioloģiskā daudzveidība
15 gadi
Zivju aizsardzības projekti
30 gadi
Enerģētikas muzejs
2024. gada augustā Ķekavas novadā
AS“Latvenergo” darbinieki kopā ar vietējiem
vides aktīvistiem sakopa 1,7 km garu Bērzenes
upes posmu, kuru savam nārstam izvēlas
lašveidīgās zivju sugas: strauta foreles un taimiņi
2024. gada aprīlī vairāk nekā 80 koncerna
darbinieku ar ģimenēm sagatavoja vairāk
nekā 350 zivju nārsta ligzdu no egļu zariem,
kas palīdz zivīm nārstot Daugavas HES
ūdenskrātuvēs. Savukārt iedzīvotāju izglītošanai
koncerna mājaslapā un Facebook kontā jau
trešo gadu tika nodrošināta tiešraide foreļu
nārsta vērošanai Daugavas baseina upēs.
14 gadi
Baltā stārķa monitorings
8 gadi
Upju sakopšana
17 gadi
Dalība Muzeju naktī
14 gadi
Darbinieku Ziemassvētku labdarības akcija
1 gads
Onkoloģijas pacientu atbalsta programma
Pārskata gadā izstrādāta jauna izglītojošā nodarbība
skolēniem Latvenergo-85. Virtuālais enerģētikas
muzejs papildināts ar animāciju par elektroauto uzlādi.
Atzīmējot 50 gadu kopš Rīgas HES iedarbināšanas,
izveidota digitālā izstāde par ražotnes vēsturi un
izaugsmi.
Programmas ietvaros atbalstu medikamentu iegādei
saņēma 28 onkoloģijas pacienti par kopējo summu
200000EUR, lai pēc iespējas ātrāk uzsāktu
onkoloģisko ārstēšanu vai iesāktas ārstniecības
turpināšanu. Šajā programmā vienam pacientam
medikamentu iegādei pieejamā summa bija līdz
10000EUR. Kopā palīdzība sniegta 57 reizes.
Aktivitātes, kuru mērķis ir saglabāt bioloģisko
daudzveidību un mazināt koncerna ietekmi uz vidi.
Vietējā sabiedrība ir viena no koncerna prioritārajām ieinteresētajām
pusēm. Koncernam ir svarīgi būt ciešā saskarsmē ar vietējo
sabiedrību koncerna objektu tuvumā un sniegt savu ieguldījumu šo
kopienu izaugsmē.
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma un
risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
Korporatīvā pārvaldība
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma un
risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
29
Latvenergo koncerna korporatīvā pārvaldība tiek organizēta un
īstenota saskaņā ar labas pārvaldības praksi, tiesību aktiem un
korporatīvās pārvaldības vadlīnijām. Pārvaldības principi un kārtība
ir nostiprināta koncerna Korporatīvās pārvaldības politikā, kuru
ir apstiprinājusi un par kuras uzraudzību atbild AS “Latvenergo”
padome. Par politikas ieviešanu koncerna kapitālsabiedrībās atbild
to valdes. Koncerna korporatīvās pārvaldības principi ir publicēti
Latvenergo mājaslapā.
Atbilstoši Finanšu instrumentu tirgus likuma un Publiskas personas
kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likuma prasībām
AS “Latvenergo” ik gadu sagatavo korporatīvās pārvaldības
ziņojumu. Ziņojums par 2024. gadu sagatavots, izvērtējot
kapitālsabiedrības atbilstību Korporatīvās pārvaldības kodeksam,
ko 2020. gadā publicējusi Tieslietu ministrijas izveidotā Korporatīvās
pārvaldības konsultatīvā padome. 2024. gadā būtiskos aspektos
ir ievēroti visi kodeksā noteiktie principi, izņemot kritēriju par abu
dzimumu pārstāvniecību uzņēmuma padomē. Ziņojums pieejams
Latvenergo mājaslapā un Nasdaq Baltic interneta vietnē.
Korporatīvās pārvaldības ziņojumu sagatavo arī AS “Sadales tīkls”.
2024. gadā būtiskos aspektos ir ievēroti visi kodeksā noteiktie
principi, izņemot kritēriju par informācijas nodrošināšanu vēl vismaz
vienā tādā valodā, kas saprotama lielākajai daļai uzņēmuma ārvalstu
akcionāru un citām ieinteresētām personām. Ziņojums pieejams
AS“Sadales tīkls” mājaslapā.
Valde
Padome
Akcionāru
sapulce
Iekšējais audits
Revīzijas komiteja
Cilvēkresursu komiteja
AS “Latvenergo” pārvaldības institūcijas
Pārvaldības institūcijas
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma un
risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
30
Akcionāru sapulce
Galvenie pienākumi
y apstiprināt gada pārskatu un lemt par aizvadītā gada peļņas
izlietošanu
y ievēlēt un atsaukt padomes un Revīzijas komitejas locekļus,
noteikt viņu atalgojumu
y iecelt revidentu un noteikt tā atlīdzību
AS “Latvenergo” 100 % kapitāla daļu pieder valstij, un to turētāja
ir Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija. AS “Latvenergo” ir
valstiski svarīgs tautsaimniecības uzņēmums, un tā akcijas nav
privatizējamas vai atsavināmas.
Akcionāru sapulcē akcionāra intereses pārstāv Ekonomikas
ministrijas valsts sekretārs vai viņa pilnvarota persona. Sapulces
tiek sasauktas, ievērojot Publiskas personas kapitāla daļu un
kapitālsabiedrību pārvaldības likuma prasības un noteiktos termiņus.
2024. gadā notikušas sešas akcionāru sapulces. Galvenie akcionāru
sapulces lēmumi pārskata gadā:
y 2023. gada peļņas izlietojums un dividenžu izmaksa;
y 2024.–2026. gada pārskata revidenta iecelšana;
y izmaiņas padomē;
y AS “Latvenergo” Revīzijas komitejas locekļu ievēlēšana;
y AS “Latvenergo” padomes un Revīzijas komitejas locekļu
civiltiesiskās atbildības apdrošināšana;
y piekrišanas sniegšana VES un SES iegādei.
Padome
Galvenie pienākumi , tajā skaitā attiecībā uz ilgtspējas jautājumu vadību
7
y apstiprināt vidēja termiņa darbības stratēģiju un kārtējā gada budžetu un uzraudzīt to izpildi
y pastāvīgi uzraudzīt valdes darbību
y ievēlēt un atsaukt valdes locekļus, noteikt viņu atalgojumu
y uzraudzīt, lai kapitālsabiedrība strādātu atbilstoši likumiem, statūtiem un akcionāra sapulces lēmumiem
y pārraudzīt risku vadību
y apstiprināt koncerna korporatīvās pārvaldības būtiskās politikas
y piedalīties koncerna darbībai būtisko ilgtspējas aspektu noteikšanā un iesaistīties stratēģisku ilgtspējas jautājumu apspriešanā
y izskatīt ikgadējo ilgtspējas ziņojumu
7 ESRS 2 GOV-1 20 (b), G1 GOV-1 5 (a)
8 ESRS 2 GOV-1 22 (a), (c) i
9 ESRS 2 GOV-1 21 (b), (e)
10 ESRS 2 GOV-2 26 (c)
11 ESRS 2 GOV-1 22 (b)
Padomes līmenī ilgtspējas jautājumi tiek apspriesti un vērtēti tās
pilnā sastāvā, atsevišķu komiteju neveidojot.
8
AS “Latvenergo” padomē ir pieci locekļi, un to pilnvaru termiņš ir
pieci gadi. Visi padomes locekļi ir neatkarīgi speciālisti, kas neieņem
citus amatus uzņēmumā un nav saistīti ar koncerna operatīvo
darbību, tostarp padomē nav sabiedrības darbinieku izvirzītu
pārstāvju
9
. Pārskata gadā ir notikušas izmaiņas padomes sastāvā –
ar 2024.gada 1.martu padomes locekļa amatu atstāja Ivars Golsts.
Pēc pārskata gada beigām, 2025. gada 8. aprīlī, par padomes
locekli uz piecu gadu termiņu ir iecelts Rodžers Jānis Grigulis.
Padomes locekļu atlases kārtība noteikta Publiskas personas
kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likumā un
pakārtotajos MKnoteikumos. Vairāk informācijas par atlases kārtību
sk.Korporatīvās pārvaldības ziņojumā.
Reizi gadā padomes priekšsēdētājs organizē padomes
pašvērtējumu, kas ietver šādas jomas: padomes uzraudzības
funkciju efektivitāte, ieguldījums kapitālsabiedrības stratēģijas
noteikšanā, padomes sastāva kompetenču un zināšanu atbilstība,
kā arī padomes dinamika un procesi, t.i., cik efektīvi tiek organizēts
padomes darbs.
2024. gadā notikušas 17 padomes sēdes. Būtiskākie tajās skatītie
jautājumi
10
:
y enerģētikas nozares būtiskāko notikumu un tendenču analīze;
y ar VES un SES attīstību saistīto iegādes darījumu izvērtēšana;
y ar kritiskās infrastruktūras drošumu saistīto pasākumu vērtēšana;
y finansējuma piesaistes darījumu vērtēšana;
y dividenžu politikas vērtēšana;
y koncerna finanšu un nefinanšu rezultātu, kā arī stratēģisko mērķu
izpildes vērtēšana reizi ceturksnī;
y koncerna organizatoriskās struktūras vērtēšana;
y AS “Latvenergo” valdes locekļu darba novērtēšana un
AS“Latvenergo” valdes locekles ievēlēšana.
Atbilstoši nolikumam AS “Latvenergo” padomes locekļi var veidot
komitejas noteiktu jautājumu skatīšanai. Lai sagatavotu priekšlikumus
padomei par valdes, Revīzijas komitejas un iekšējā audita darbinieku
atlasi, atalgojumu, darbības snieguma novērtēšanu un amatu
savienošanu, ir izveidota Cilvēkresursu komiteja. 2024. gadā
notikušas trīs komitejas sēdes.
AS “Latvenergo” padomes nolikums ir pieejams Latvenergo
mājaslapā.
11
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma un
risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
31
Valde
Galvenie pienākumi, tajā skaitā attiecībā uz ilgtspējas jautājumu vadību
12
y vadīt un pārstāvēt kapitālsabiedrību
y atbildēt par kapitālsabiedrības komercdarbību, kā arī par grāmatvedības atbilstību tiesību aktiem
y pārvaldīt kapitālsabiedrības mantu
y īstenot koncerna stratēģisko virzību, attīstības plānus, mērķus un politikas, tajā skaitā apstiprināt Latvenergo koncerna Ilgtspējas
stratēģiju
y pārraudzīt Latvenergo koncerna ilgtspējas stratēģijas ieviešanu
y noteikt koncerna darbībai būtiskos ilgtspējas aspektus un pārraudzīt ilgtspējas jautājumu virzību
12 ESRS 2 GOV-1 20 (b), G1 GOV-1 5 (a)
13 ESRS 2 GOV-1 22 (a), (c) i
14 G1-5 30
15 ESRS 2 GOV-2 26 (c)
16 ESRS 2 GOV-1 22 (b)
Par ilgtspējas jautājumiem atbildīgais AS “Latvenergo” valdē ir
iecelts valdes loceklis, finanšu direktors, kas ir Latvenergo koncerna
Ilgtspējas komitejas vadītājs.
13
AS “Latvenergo” statūtos noteikts, ka valdē ir pieci locekļi, un to
pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Valdes locekļus ievēl padome, izvērtējot
to atbilstību nepieciešamajām kompetencēm, pieredzi un plānoto
atbildības sfēru.
Valde darbojas atbilstoši statūtiem un valdes nolikumam un
atskaitās padomei. Visi valdes locekļi ir neatkarīgi savā darbībā,
un tiem nav līdzdalības sadarbības partneru vai saistīto uzņēmumu
kapitālā. Valdes locekļi ir solidāri atbildīgi par visu saistošo tiesību
aktu ievērošanu, par akcionāra sapulces un padomes lēmumu izpildi
un koncerna finansiālo darbību.
Pārskata gadā ir notikušas izmaiņas AS “Latvenergo” valdes locekļu
sastāvā – pēc tam, kad 2023. gada septembrī valdes locekļa amatu
atstāja Kaspars Cikmačs, 2024. gada janvāra beigās darbu valdē
uzsāka AS “Latvenergo” attīstības direktore Ilvija Boreiko, kas divu
gadu periodā pirms iecelšanas šajā amatā nav ieņēmusi līdzīgu
amatu valsts pārvaldē (tai skaitā regulējošās iestādēs).
14
2024. gadā notikušas 64 valdes sēdes. Dalība valdes sēdēs,
skaits: M. Čakste (valdes priekšsēdētājs) – 51; G. Baļčūns – 58;
I.Boreiko–51; D. Juskovecs – 57; H. Teteris – 54. Kopējais sēžu
apmeklētības īpatsvars bija 86 %. Būtiskākie skatītie jautājumi,
kas saistīti ar ilgtspējas sniegumu, tajā skaitā būtiskām ietekmēm,
riskiem un iespējām:
15
y ar VES un SES attīstību saistīto iegādes darījumu izvērtēšana un
lēmumu pieņemšana;
y apstiprināts BESS sistēmas izveidošanas projekts
AS“Latvenergo” ražotnēs;
y AER ģenerācijas attīstīšanai un efektīvai pārvaldībai pilnveidota
koncerna struktūra – izveidota jauna meitassabiedrība,
SIA“Elektrum Next”;
y ES ETS ietvaros sagatavotu TEC klimatneitralitātes plānu
apstiprināšana;
y apstiprināta finansējuma piesaiste no Ziemeļu Investīciju bankas
par summu 230 miljoni EUR zaļo projektu realizācijai;
y pieņemts lēmums par Darba koplīguma noslēgšanu.
AS “Latvenergo” valdes nolikums ir pieejams Latvenergo mājaslapā.
16
Revīzijas komiteja
17 ESRS 2 GOV-1 20 (b), G1 GOV-1 5 (a)
Galvenie pienākumi, tajā skaitā attiecībā uz ilgtspējas
jautājumu vadību
17
y uzraudzīt finanšu pārskatu un ilgtspējas ziņojuma
sagatavošanas procesu, ziņot padomei par priekšlikumiem un
uzlabojumiem
y uzraudzīt iekšējo kontroļu un risku vadības sistēmas darbības
efektivitāti
y uzraudzīt iekšējā audita un ārējā revidenta darbību
y uzraudzīt Krāpšanas riska vadības plāna ieviešanu
AS “Latvenergo” darbojas neatkarīga Revīzijas komiteja, kura par
savu darbību un uzdevumu izpildi atskaitās padomei. Komitejā ir pieci
locekļi, un to pilnvaru termiņš ir trīs gadi. Divi no komitejas locekļiem
ir padomes locekļi, un visi komitejas locekļi ir neatkarīgi. 2024.gadā
notikušas 9Revīzijas komitejas sēdes. Revīzijas komitejas nolikums
ir pieejams Latvenergo mājaslapā.
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma un
risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
32
Revīzijas komitejas ziņojums
18 ESRS 2 GOV-2 26 (c)
AS “Latvenergo” Revīzijas komiteja darbojas, pamatojoties uz
Latvijas Republikas Komerclikumu, Finanšu instrumentu tirgus
likumu un akcionāru sapulces apstiprinātu Revīzijas komitejas
nolikumu.
Komitejas darbība netika ierobežota, un AS “Latvenergo” pārstāvji
nodrošināja visas nepieciešamās informācijas pieejamību. Revīzijas
komiteja ir informējusi padomi par savu viedokli un ieteikumiem, kas
radušies, pamatojoties uz komitejas veiktajām aktivitātēm.
2024.gadā papildus galvenajiem uzdevumiem Revīzijas komiteja
18
:
y saskaņojusi iepirkuma rezultātus koncerna ārējā revidenta
pakalpojumiem 2024.–2026.gadam;
y izvērtējusi koncerna gatavību sagatavot ilgtspējas ziņojumu
atbilstoši Eiropas ilgtspējas ziņošanas standartiem (ESRS);
y atbalstījusi iekšējā audita ārējās kvalitātes novērtēšanas
komandas izvēli un izvērtējusi šī novērtējuma rezultātus;
y apspriedusi un analizējusi enerģētikas nozares būtiskākos
notikumus un tendences un to ietekmi uz koncerna darbību;
y apspriedusi koncerna noturību pret krāpšanas riska scenārijiem,
tostarp kiberkrāpšanu un citiem jauniem krāpšanas veidiem.
Izvērtējot informāciju, kas saņemta no iekšējā audita direktora,
darbības atbilstības kontroles vadītāja, risku vadītāja, investoru
attiecību un ilgtspējas vadītāja, ārējā revidenta un citiem
apliecinājumu sniedzējiem, mēs neesam konstatējuši apstākļus,
kas liecinātu par to, ka AS“Latvenergo” iekšējās kontroles sistēma
nedarbojas atbilstoši 2024. gada pārskata sagatavošanas mērķim.
Savu darbības pārskatu un novērtējumus mēs iesniedzam
AS“Latvenergo” padomei 2025.gadaaprīlī.
Svens Dinsdorfs, Revīzijas komitejas priekšsēdētājs
Ilvija Grūba, Revīzijas komitejas locekle
Torbens Pedersens, Revīzijas komitejas loceklis
Gundars Ruža, Revīzijas komitejas loceklis
Toms Siliņš, Revīzijas komitejas loceklis
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma un
risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
33
Padomes, Revīzijas komitejas un valdes atalgojuma politika
19
19 ESRS 2 GOV-3 27
20 E1 GOV-3 13
21 ESRS 2 GOV-3 29 (a), (b), (c), (d), (e)
Padomes un valdes atalgojumu nosaka Publiskas personas kapitāla
daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības likums un uz tā pamata izdotie
MK noteikumi, t.sk. noteikts vienots regulējums publiskas personas
valdes locekļu atlīdzībai amatu savienošanas gadījumā.
Padomes un valdes priekšsēdētāja mēneša atlīdzības apmērs
ir piesaistīts Centrālās statistikas pārvaldes publicētajam valstī
strādājošo iepriekšējā gada mēneša vidējās darba samaksas
apmēram, kuram piemēro koeficientu, kas noteikts atbilstoši
kapitālsabiedrības lielumu raksturojošiem rādītājiem (apgrozījums,
aktīvi, darbinieku skaits). Atbilstoši MK noteikumiem maksimālais
mēneša atlīdzības noteikšanas koeficients padomes priekšsēdētājam
ir 3. Savukārt valdes priekšsēdētājam maksimālais mēneša atlīdzības
noteikšanas koeficients atbilstoši kapitālsabiedrību raksturojošiem
rādītājiem ir 10.
Padomes un valdes locekļa mēneša atlīdzība nedrīkst pārsniegt
90 % no attiecīgi padomes vai valdes priekšsēdētāja mēneša
atlīdzības. Valdes locekļiem ir paredzētas tiesības saņemt
atalgojumu par papildu pienākumu veikšanu kapitālsabiedrībā.
Valdes priekšsēdētāja un valdes locekļu vienotajā mēneša atlīdzībā
līdz 20 % veido atlīdzība par galvenā izpilddirektora un virzienu
direktoru pienākumu veikšanu.
Ar valdes locekļiem noslēgtie pilnvarojuma līgumi paredz iespēju
saņemt atsaukšanas pabalstu triju mēnešu atlīdzību apmērā
gadījumā, ja valdes locekli atsauc no pilnvaru pildīšanas pirms
termiņa beigām, t. sk. sabiedrības reorganizācijas vai likvidācijas
gadījumā. Atalgojuma politika neparedz iespēju izmaksāt atalgojumu
akciju vai akciju opciju veidā.
Padome reizi gadā pēc gada pārskata apstiprināšanas un
kapitālsabiedrības rezultātu novērtējuma var lemt par prēmijas
izmaksu valdes locekļiem. Valdes locekļu snieguma novērtējums
un individuālā mainīgā atalgojuma daļa balstīta uz trīs galvenajiem
kritērijiem, nodrošinot līdzsvarotu pieeju starp finanšu rezultātiem,
stratēģisko mērķu sasniegšanu un individuālo sniegumu.
Novērtējuma struktūra 2024. gadā:
y kapitālsabiedrības finanšu rezultāti (30 %) – atspoguļo uzņēmuma
finanšu sniegumu iepriekšējā pārskata gadā, vērtējot galvenos
finanšu rādītājus;
y vidēja termiņa stratēģijas izpilde (40 %) – vērtē mērķu sasniegšanu
atbilstoši stratēģijai;
y individuālie darbības rezultāti (30 %) – ietver:
– biznesa mērķus;
– organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus;
– pašattīstības un kompetenču pilnveides mērķus.
Valdes locekļu/virzienu direktoru gada mērķos ietvertā individuālo
darbības rezultātu sadaļa ir atkarīga no valdes locekļa/virziena
direktora atbildībā esošās jomas, piem. korporatīvā pārvaldība,
pētniecība, inovācijas, vide, darbinieku piesaistība, tai skaitā valdes
locekļu individuālie gada mērķi ir saistīti ar Latvenergo koncerna
mērķi par klimatneitralitātes sasniegšanu
20
līdz 2050.gadam (sasaisti
ar valdes locekļu snieguma novērtējumu un individuālo mainīgo daļu
sk. tabulā zemāk). Ar ilgtspējīgu attīstību saistītu mērķu īpatsvars
2024. gadā veidoja 10–40 % atkarībā no valdes locekļa/virziena
direktora atbildībā esošās jomas. Mērķu īpatsvaru valdes locekļiem
nosaka padome.
21
Finanšu rezultātu izpilde tiek vērtēta sešu līmeņu skalā, sākot no
augstākā snieguma ar 90–100% izpildi līdz zemākam – mazāk nekā
50 % izpilde. Savukārt stratēģijas izpilde tiek vērtēta četru līmeņu
skalā no “ļoti labi” līdz “neapmierinoši”. Individuālo darbības rezultātu
novērtējumu veic AS “Latvenergo” padomes Cilvēkresursu komiteja,
sniedzot rekomendāciju AS “Latvenergo” padomei, kura pieņem
gala lēmumu.
Šāda visaptveroša pieeja nodrošina līdzsvaru starp finanšu
rezultātiem un ilgtspējas mērķiem, skaidru saikni starp individuālo
sniegumu un uzņēmuma stratēģiju, kā arī veicina biznesa attīstību
ilgtermiņā. Novērtēšanas process ir caurskatāms un balstīts uz
izmērāmiem kritērijiem, tādējādi veicinot objektīvu un uz rezultātiem
orientētu vadības kultūru.
Maksimālais prēmijas apjoms valdes locekļiem ir valdes locekļa divu
mēnešu atlīdzības apmērā. Ja darbības rezultātu novērtējums ir zem
100%, tad prēmijas apmērs ir proporcionāls.
Atbilstoši Latvijas Republikas tiesību aktiem padomes locekļiem
prēmijas netiek izmaksātas, un atalgojuma sasaiste ar ilgtspējas
jautājumu pārvaldību nav paredzēta.
Atalgojums Revīzijas komitejai noteikts Revīzijas komitejas nolikumā.
Revīzijas komitejas locekļu atlīdzību nosaka akcionāru sapulce,
un tās maksimālais apmērs atbilst Centrālās statistikas pārvaldes
publicētajai valstī strādājošo iepriekšējā gada mēneša vidējai darba
samaksai. Revīzijas komitejas locekļa mēneša atlīdzību nosaka uz
visu pilnvaru termiņu ar tiesībām to pārskatīt reizi gadā. Revīzijas
komitejas loceklis, kurš vienlaikus ir arī AS “Latvenergo” padomes
loceklis, par darbu Revīzijas komitejā atlīdzību nesaņem.
Ar valdes, padomes un Revīzijas komitejas locekļiem tiek slēgts
pilnvarojuma līgums.
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma un
risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
34
Atalgojums par 2024. gadu
Amats Fiksētā
daļa, EUR
Mainīgā
daļa, EUR
Kopā,
EUR
Padome
A.Laizāns padomes priekšsēdētājs 45 119,52 45 119,52
K.Rokens padomes loceklis 41 376,00 41 376,00
G.Ruža padomes loceklis 41 376,00 41 376,00
I.Siliņš padomes loceklis 41 376,00 41 376,00
I. Golsts* padomes loceklis 7 662,00 7 662,00
Valde
M. Čakste valdes priekšsēdētājs / galvenais izpilddirektors 191 144,29 30 583,00 221 727,29
G.Baļčūns valdes loceklis / finanšu direktors 172 677,74 28 204,00 200 881,74
D. Juskovecs valdes loceklis / komercdirektors 172 566,97 27 016,00 199 582,97
H.Teteris valdes loceklis / ražošanas direktors 170 273,47 26 845,00 197 118,47
I.Boreiko** valdes locekle / attīstības direktore 173 269,12 21 877,00 195 146,12
Revīzijas komiteja
S.Dinsdorfs komitejas priekšsēdētājs 16 373,38 16 373,38
T.Pedersens komitejas loceklis 17 435,83 17 435,83
I.Grūba komitejas locekle 16 373,38 16 373,38
* I.Golsts amatā līdz 29.02.2024.
** I.Boreiko amatā no 26.01.2024.
Tai skaitā, sasaiste ar klimata mērķi:
- AER ģenerācijas portfeļa
pieaugums
- Nodrošināt stabilu, efektīvu
un ekonomiski pamatotu
TEC ekspluatāciju ilgtermiņā
(dūmgāzu ekonomaizera
uzstādīšana TEC-2)
- Audzēt HES aktīvu vērtību,
garantējot to drošu un efektīvu
ekspluatāciju ilgtermiņā
- Līdz 800+ dažādas jaudas
publiskām pieslēgvietām
(kumulatīvi) paplašināts
elektrouzlādes tīkls Baltijā
Tai skaitā, sasaiste ar klimata mērķi:
- Ieviesta vienota klimata
aspektu un datu pārvaldība
koncernā
- Ilgtspējas stratēģijas aktivitāšu
ieviešana
Valdes
priekšsēdētājs/
galvenais
izpilddirektors
Valdes
loceklis/
ražošanas
direktors
Valdes
loceklis/
komerc-
direktors
Valdes
loceklis/
finanšu
direktors
Valdes
loceklis/
attīstības
direktors
Kritērijs
Kritērija svars Izpildes novērtējums
KOPĀ
100 %
1. Biznesa mērķi
2. Organizācijas ilgtspējīgas
attīstības mērķi
3. Pašattīstība, kompetenču
pilnveides mērķi
30 %
30 %
40 %
90-100 %
80-89 %
70-79 %
60-69 %
50-59 %
<50 %
Ļoti labi
Labi
Apmierinoši
Neapmierinoši
50 % 60 % 60 %75 % 65 %
40 % 30 % 30 %10 % 20 %
10 % 10 % 10 %15 % 15 %
Kapitālsabiedrības darbības rezultāti
iepriekšējā pārskata gadā
Vidēja termiņa darbības stratēģijas izpilde
un kapitālsabiedrības rezultāti saskaņā ar
definētajiem finanšu un nefinanšu mērķiem
Individuālie darbības rezultāti
Valdes locekļu / virziena direktoru snieguma novērtējuma sasaiste ar klimata mērķi
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma un
risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
35
Dividenžu politika
AS “Latvenergo” dividenžu izmaksu reglamentē Latvijas Republikas
tiesību akti:
y Likums par valsts budžetu un budžeta ietvaru;
y Publiskas personas kapitāla daļu un kapitālsabiedrību pārvaldības
likums un uz tā pamata izdotie MKnoteikumi.
Atbilstoši likumam “Par valsts budžetu 2025. gadam un budžeta
ietvaru 2025., 2026. un 2027. gadam” AS“Latvenergo” maksājamo
dividenžu paredzamais apjoms 2025. gadā (par 2024. pārskata
gadu) ir 70% apmērā no pārskata gada peļņas, bet ne mazāk kā
183,9 miljoni EUR.
Faktisko dividenžu apmēru nosaka AS “Latvenergo” akcionāru
sapulce pēc gada pārskata apstiprināšanas, izvērtējot iepriekšējā
gada rezultātus.
Iekšējais audits
Iekšējais audits ir neatkarīga AS “Latvenergo” struktūrvienība, kuras
uzdevums ir novērtēt un uzlabot iekšējās kontroles, risku vadības un
pārvaldības procesu efektivitāti. Iekšējais audits darbojas saskaņā ar
Globālajiem iekšējā audita standartiem. Atbilstību šiem standartiem
reizi piecos gados vērtē kvalificēts ārējais novērtētājs. Pēdējais
ārējais novērtējums veikts 2024. gadā, un vērtētājs ir apliecinājis, ka
iekšējā audita darbība kopumā atbilst standartu prasībām.
Iekšējā audita darbību pārrauga Revīzijas komiteja, ar kuru
tiek saskaņots kārtējā gada iekšējo auditu plāns, ko apstiprina
AS “Latvenergo” padome. AS “Latvenergo” veikto iekšējo auditu
ziņojumi tiek iesniegti Revīzijas komitejai, savukārt koncerna
meitassabiedrību iekšējo auditu ziņojumi – attiecīgās sabiedrības
padomei vai akcionāru sapulcei. Reizi gadā, pamatojoties uz veikto
auditu un citu pārbaužu rezultātiem, Revīzijas komitejai un koncerna
sabiedrības valdei, un padomei tiek sniegts vispārējs atzinums
par iekšējās kontroles un risku vadības sistēmu efektivitāti un
priekšlikumi to pilnveidei.
Par savu darbību iekšējais audits ik gadu sniedz pārskatu
AS “Latvenergo” padomei, valdei un Revīzijas komitejai. Tajā
ietverta informācija par veiktajiem auditiem, pārbaudīto jomu
novērtējumiem, sniegtajiem ieteikumiem, kā arī iekšējā audita
kvalitātes nodrošināšanu un atbilstību starptautiskajiem standartiem.
Ārējais revidents
Ārējais revidents veic AS “Latvenergo” finanšu pārskatu revīziju
un ilgtspējas ziņojuma ierobežotu pārbaudi. Revidents tiek
izvēlēts saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma rezultātā trīs gadu
periodam, izvērtējot ar Revīzijas komiteju saskaņotus kritērijus, ko
veido pakalpojuma cena un revīzijas komandā iesaistītā personāla
un revidenta kvalifikācija.
Par AS “Latvenergo” 2024.–2026. gada pārskatu revidentu iecelta
zvērinātu revidentu komercsabiedrība SIA“Ernst & Young Baltic”.
Meitassabiedrību pārvaldība
Latvenergo koncerna meitassabiedrību pārvaldība tiek īstenota,
izmantojot tādus pārvaldības instrumentus kā stratēģija, funkcionāli
veidota organizatoriskā struktūra un politikas.
y AS “Sadales tīkls” pārraudzības institūcija ir tās padome, kuras
locekļi izvēlēti konkursa kārtībā.
y SIA “Enerģijas publiskais tirgotājs” valdes darbību pārrauga
dalībnieku sapulce, kurā AS “Latvenergo” intereses pārstāv
AS“Latvenergo” valde.
y Elektrum Eesti OÜ un Elektrum Lietuva UAB, kuru darbība ir
ārpus Latvijas teritorijas, pārraudzības institūcija ir to padome.
Šo meitassabiedrību padomēs ir iecelti AS “Latvenergo”
darbinieki, kuru atbildībā ir attiecīgo darbības jomu pārraudzība
AS“Latvenergo”.
y SIA “Latvijas vēja parki”, SIA “Krāslavas SES”, SIA “Laflora
energy”, Telšių vėjo parkas UAB (Lietuva), SIA “DSE Aizpute
solar” un SIA “Elektrum Next” valdes darbību pārrauga dalībnieku
sapulce, kurā pārstāvēt AS “Latvenergo” intereses tiek pilnvarots
kāds no AS “Latvenergo” valdes locekļiem.
y SIA “Liepājas enerģija”, kurā AS “Latvenergo” līdzdalības daļa ir
51%, pārraudzības funkcijas veic padome; puse no padomes
locekļiem ir AS “Latvenergo” pārstāvji.
Izmaiņas meitassabiedrību pārvaldības institūcijās
y 2024. gada jūnijā darbu SIA “Liepājas enerģija” valdē pārtrauca
Andris Štāls, un darbu valdē sāka Kaspars Frišfelds.
y 2024. gada maijā darbu SIA “Latvijas vēja parki” valdē pārtrauca
valdes locekle Baiba Zauere.
Lai diversificētu koncerna enerģijas ģenerācijas portfeli, palielinātu
koncerna ilgtermiņa vērtību un ilgtermiņā mazinātu elektroenerģijas
tirdzniecības cenu, Latvenergo koncerna stratēģija paredz palielināt
AER ražošanas jaudas, t. sk. caur aktīvu apvienošanu un iegādi.
Pārskata gadā iegādāti divi vēja elektrostaciju projekti – Telšių
vėjo parkas UAB (Lietuva) un SIA “Laflora Energy”, kā arī saules
elektrostacijas projekts – SIA “DSE Aizpute Solar”. Par Telšių
vėjo parkas UAB valdes locekli iecelts Jānis Urtāns, savukārt
par SIA “Laflora Energy” un SIA “DSE Aizpute Solar” valdes
locekli iecelts Kaspars Novickis. 2024. gadā tika veikta koncerna
meitassabiedrību – SIA “Skultes SES”, SIA “Bauskas SES”,
SIA “Elejas SES”, SIA “Ķeguma SES”, SIA “Rūjienas SES” un
SIA “SP enerģija”, reorganizācija un to apvienošanas rezultātā
izveidota jauna meitassabiedrība SIA “Elektrum Next”, par kuras
valdes locekli iecelts Kaspars Novickis.
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma un
risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
36
AS “Latvenergo” padome
22
22 ESRS 2 GOV-1 20 (a), 21 (c), G1 GOV-1 5 (b)
Aigars Laizāns
padomes priekšsēdētājs
Kaspars Rokens
padomes priekšsēdētāja vietnieks
Toms Siliņš
padomes loceklis
Gundars Ruža
padomes loceklis
Ivars Golsts
padomes priekšsēdētājs
(līdz 29.02.2024.)
Pilnvaru termiņš
10.06.2030. 10.06.2026. 10.06.2030. 10.06.2026.
Dalība komitejās Pēc pārskata gada beigām,
2025. gada 8. aprīlī,
parpadomes locekli iecelts
Rodžers Jānis Grigulis
arpilnvaru termiņu – 08.04.2030.
Cilvēkresursu komitejas loceklis Cilvēkresursu komitejas priekšsēdētājs Cilvēkresursu komitejas loceklis
Revīzijas komitejas loceklis
Cilvēkresursu komitejas loceklis
Revīzijas komitejas loceklis
Līdzšinējā pieredze
(2013–pašlaik) Latvijas Biozinātņu un tehnoloģiju
universitāte (iepriekš LLU) profesors un vadošais
pētnieks
(2016–2021) VAS “Latvijas dzelzceļš” padomes
loceklis
(1984–2013) LLU pētnieks un mācībspēks
(2024–pašlaik) VAS "Latvijas Pasts" padomes
priekšsēdētājs
(2023–pašlaik) SIA "Volburg" direktora vietnieks
(2020–2022) SIA “Velve” valdes priekšsēdētājs un
izpilddirektors
(2017–2019) AS “RB Rail” valdes loceklis un
operacionālais direktors
(2011–2016) SIA “Schneider Electric Latvija”
valdes loceklis un izpilddirektors
(1998–2010) SIA “Machinery Latvia” valdes
loceklis un izpilddirektors
(1994–1998) ABB LATVIA ražošanas direktors/
spēkstaciju segmenta vadītājs
(2020–pašlaik) Helvetica Green Investments AG
direktors
(2020–2023) AS “Air Baltic Corporation” padomes
loceklis
(2018–2020) Remaco Asset ManagementAG
grupas finanšu direktors un investīciju
padomnieks, vadības grupas loceklis
(2013–2016) Sberbank (Switzerland) AG finanšu
direktors un valdes loceklis
(2005–2012) Swedbank AB Grupa, valdes,
padomes, finanšu direktora amati grupas
uzņēmumos Latvijā, Igaunijā, Lietuvā
(1993–2002 un 2004–2005) Latvijas Banka,
analītiķis, ieguldījumu portfeļa vadītājs, Darījumu
un investīciju daļas vadītājs, Valūtas operāciju
pārvaldes vadītāja vietnieks
(2024–pašlaik) ASNS Ingredient Padomes
priekšsēdētājs
(2020–pašlaik) Lauksaimniecības pakalpojumu
kooperatīvās sabiedrības “LATRAPS” valdes
loceklis un finanšu direktors, SIA “LATMALT”
valdes priekšsēdētājs
(2017–2019) Moller Auto Baltic izpilddirektors
un valdes loceklis Lietuvas, Latvijas un Igaunijas
meitasuzņēmumos
(2009–2016) Moller Auto Baltic finanšu direktors
un valdes loceklis Lietuvas, Latvijas un Igaunijas
meitasuzņēmumos
(2006–2008) Moller Baltic Import SE un Moller
Baltikum Holding finanšu direktors
(2002–2006) SIA “Ernst & Young Baltic” valdes
loceklis, Ārpakalpojumu departamenta vadītājs,
Revīzijas prakses vecākais projektu vadītājs
Izglītība
LLU, inženierzinātņu doktora grāds
lauksaimniecības inženierzinātnē (2011)
RTU Rīgas Biznesa institūts, maģistra grāds
uzņēmējdarbības vadībā (1996)
LLU, maģistra grāds lauksaimniecības
inženierzinātnē (1992)
Rīgas Ekonomikas augstskola, maģistra grāds
biznesa vadībā (2007)
RTU, maģistra grāds, energoapgādes optimizācija
(1996)
Karaliskais Tehnoloģiju institūts, licenciāts,
kurināmā degšanas procesi (1996)
Ņujorkas Universitāte, Leonarda N. Sterna
Biznesa skola, biznesa vadības maģistra grāds
(2004)
LU, sociālo zinātņu maģistra grāds vadībzinātnē
(1999)
LU, bakalaura grāds biznesa vadībā (1996)
Korporatīvās pārvaldības institūts, valdes locekļa
sertifikāts (2021)
INSEAD Biznesa skola (2019)
LU, ekonomista diploms grāmatvedībā (2001)
LU, maģistra grāds starptautiskajās tiesībās
(2000)
LU, bakalaura grāds tiesību zinātnē (1998)
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma un
risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
37
AS “Latvenergo” valde
23
23 ESRS 2 GOV-1 20 (a), 21 (c), G1 GOV-1 5 (b)
Mārtiņš Čakste
valdes priekšsēdētājs
un galvenais izpilddirektors
Guntars Baļčūns
valdes loceklis un finanšu direktors
Ilvija Boreiko
valdes locekle un attīstības direktore
Dmitrijs Juskovecs
valdes loceklis un komercdirektors
Harijs Teteris
valdes loceklis un ražošanas direktors
Pilnvaru termiņš
02.01.2027. 15.11.2025. 09.05.2029. 02.01.2027. 02.01.2027.
Līdzšinējā pieredze
(2025–pašlaik) LDDK padomes loceklis
(2022–pašlaik) Eurelectric Direktoru padomes
loceklis
(2022–pašlaik) Pasaules Enerģijas padomes
Latvijas nacionālās komitejas viceprezidents
(2022–pašlaik) RTU Padomnieku konventa loceklis
(2022–pašlaik) AS “Latvenergo” valdes
priekšsēdētājs, galvenais izpilddirektors
(2017–2021) SIA “Pure Chocolate” līdzīpašnieks,
valdes priekšsēdētājs
(2008–2016) SIA “Melnā kafija/Lofbergs Baltija”
valdes loceklis, prokūrists, ģenerāldirektors
(2008–2015) Officeday Baltics valdes
priekšsēdētājs, SIA “Officeday Latvija”
ģenerāldirektors, galvenais izpilddirektors Baltijas
valstīs
(2016–pašlaik) Elektrum Eesti OÜ padomes
loceklis
(2016–pašlaik) Elektrum Lietuva UAB padomes
loceklis
(2016–2022) Baltijas Korporatīvās pārvaldības
institūta padomes loceklis
(2015–pašlaik) AS “Latvenergo” valdes
loceklis, finanšu direktors (2020–2021) valdes
priekšsēdētājs
(2014–2015) AS “Enerģijas publiskais tirgotājs”
valdes loceklis
(2005–2015) AS “Latvenergo” Biznesa plānošanas
un kontroles direktors, Korporatīvās stratēģijas
funkcijas projektu vadītājs
(2024–pašlaik) Elektrum Eesti OÜ padomes locekle
(2024–pašlaik) Elektrum Lietuva UAB padomes
locekle
(2024–pašlaik) AS “Latvenergo” valdes locekle un
attīstības direktore
(2023–pašlaik) LEEA valdes locekle
(2022–2023) SIA “Latvijas vēja parki” valdes
priekšsēdētāja
(2022–2023) AS “Latvenergo” vēja un saules
parku attīstības direktore
(2017–2021) AS “Latvenergo” ražošanas projektu
direktore
(2010–2017) AS “Latvenergo” ekspluatācijas
projektu vadītāja
(2006–2010) AS “Latvenergo” Attīstības un
uzturēšanas projektu sagatavošanas daļas vadītāja
(2022–pašlaik) Elektrum Eesti OÜ padomes
priekšsēdētājs
(2022–pašlaik) Elektrum Lietuva UAB padomes
priekšsēdētājs
(2022–pašlaik) AS “Latvenergo” valdes loceklis,
komercdirektors
(2015–2020) RePharm uzņēmumu grupas valdes
priekšsēdētājs
(2013–2014) AS “Elko grupa” reģionālais direktors
NVS valstīs
(2010–pašlaik) Rīgas Ekonomikas augstskolas
lektors
(2005–2008) AS “Recipe Plus” galvenais
izpilddirektors
(2000–2005) SIA “Magnum Medical” un
SIA“A.Aptieka” valdes priekšsēdētājs
(2022–pašlaik) AS “Latvenergo” valdes loceklis,
ražošanas direktors
(2022–pašlaik) VGBE direktoru padomes loceklis
(1993–2021) SIA “Linde Gas” valdes loceklis
(ražošana un loģistika)
(1984–1991) Siguldas SCO galvenais inženieris
Izglītība
RTU, doktora grāds ekonomikā, uzņēmējdarbības
vadībā (2007)
RTU, maģistra grāds inženierekonomikā (1999)
RTU, bakalaura grāds inženierekonomikā (1997)
RTU Rīgas Biznesa skola, maģistra grāds
uzņēmumu un organizāciju vadībā (2016)
LU, maģistra grāds ekonomikā (2005)
Rīgas Ekonomikas augstskola, bakalaura grāds
ekonomikā un uzņēmējdarbības vadībā (2003)
RTU, maģistra grāds darba aizsardzībā (2015)
LU, maģistra grāds starptautiskajās tiesībās
(2006)
RTU, maģistra grāds vadībzinātnē (2003)
Biznesa augstskola "Turība", augstākā
profesionālā jurista kvalifikācija (2002)
RTU, bakalaura grāds inženierekonomikā (2000)
Amerikas Starptautiskās vadības augstskola
(Thunderbird, ASV), maģistra grāds
starptautiskajā vadībā (1997)
Rīgas Ekonomikas augstskola, bakalaura grāds
ekonomikā un uzņēmējdarbībā (1996)
RTU Rīgas Biznesa skola, profesionālais maģistra
grāds uzņēmumu un organizāciju vadībā (2002)
RTU, celtniecības inženieris (1981)
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma un
risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
38
AS “Latvenergo” Revīzijas komiteja
24
24 ESRS 2 GOV-1 20 (a), 21 (c), G1 GOV-1 5 (b)
Svens Dinsdorfs
Revīzijas komitejas priekšsēdētājs
Torbens Pedersens
Revīzijas komitejas loceklis
Ilvija Grūba
Revīzijas komitejas locekle
Toms Siliņš
Revīzijas komitejas loceklis
Gundars Ruža
Revīzijas komitejas loceklis
Pilnvaru termiņš
02.02.2027. 02.02.2027. 02.02.2027. 02.02.2027. 02.02.2027.
Līdzšinējā pieredze
(2023–pašlaik) AS “Latvenergo” Revīzijas komitejas
priekšsēdētājs
(2017–pašlaik) IPAS “INDEXO” padomes loceklis
(2015–pašlaik) AS “Elko Grupa” direktors un
valdes loceklis
(2012–2023) AS “Latvenergo” Revīzijas komitejas
loceklis
(2006–2014) AS “Elko Grupa” finanšu direktors un
valdes loceklis
(2004–2006) AS “Sirowa Riga” finanšu direktors
(1998–2004) AS “Air Baltic Corporation”
viceprezidents stratēģiskās attīstības jautājumos
un biznesa kontroles direktors
(2023–pašlaik) AS “Latvenergo” Revīzijas komitejas
loceklis
(2018–pašlaik) AS “BDO Latvia” padomes loceklis
(2015–pašlaik) Electronic House UAB padomes
loceklis
(2013–pašlaik) Viļņas Starptautiskās skolas
akcionāru pārstāvis
(2012–2023) AS “Latvenergo” Revīzijas komitejas
priekšsēdētājs
(2012–2020) Baltic Engineers, UAB valdes
priekšsēdētājs
(2011–2016) Dānijas Tirdzniecības kameras
Lietuvā padomes loceklis
(2013–2014) Rus-Agro Team AS valdes loceklis
(2001–2010) Deloitte partneris
(1994–2001) Arthur Andersen partneris
(2021–pašlaik) AS “Latvenergo” Revīzijas komitejas
locekle
(2022-pašlaik) AstraZeneca reģionālā atbilstības
kontroles direktore Tuvajos Austrumos un Āfrikā
(2019–2022) AstraZeneca atbilstības kontroles
direktore Eiropā, Kanādā, Krievijā un Eirāzijā
(2016–2019) AstraZeneca atbilstības kontroles
direktore Vācijā, Šveicē, Austrijā, Skandināvijas un
Baltijas valstīs, rūpnīcā Zviedrijā, Krievijā
(2013–2015) AstraZeneca atbilstības kontroles
vadītāja Baltijas valstīs, Islandē un Norvēģijā
(2011–2012) SIA “AstraZeneca Latvija” atbilstības
kontroles vadītāja Baltijas valstīs
(2009–2011) PricewaterhouseCoopers Latvija
risku pārvaldības, iekšējā audita pakalpojuma
prakses vadītāja
Informāciju par pieredzi un izglītību sk. sadaļā AS “Latvenergo” padome.
Izglītība
Stokholmas Ekonomikas augstskola, maģistra
grāds finansēs un ekonomikā (2003)
Rīgas Ekonomikas augstskola, bakalaura grāds
ekonomikā un biznesa administrēšanā (1998)
Orhūsas Biznesa skola, maģistra grāds
ekonomikā un auditā (1974)
Zvērināta grāmatveža kvalifikācija (Dānija)
Iekšējo auditoru institūts (ASV), sertificēts iekšējais
auditors (2008)
LU, augstākā profesionālā izglītība, ekonomista
kvalifikācija grāmatvedībā (2003)
LU, sociālo zinātņu maģistra grāds vadībzinātnē
(2000)
Revīzijas komitejas locekļi,
kas vienlaikus ir arī AS “Latvenergo” padomes locekļi:
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma un
risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
39
Latvenergo koncerna organizatoriskā struktūra (01.01.2025.)
Koncerna vadība
Latvenergo koncerna vadības modelis ir veidots, ievērojot korporatīvās pārvaldības labo praksi. Lai
nodrošinātu efektīvu koncerna pārvaldību, lēmumu pieņemšanu un mērķu sasniegšanu, ir nodalīta
stratēģiskā un operatīvā vadība.
Koncerna stratēģisko vadību īsteno valde, kurai atbilstoši LR Komerclikumam noteikta solidāra atbildība,
bet operatīvo vadību nodrošina virzienu direktori, kuriem noteikta individuāla atbildība. Valdes galvenais
uzdevums ir vadīt koncernu tā, lai sasniegtu stratēģijā noteiktos mērķus. Vismaz reizi ceturksnī valde
atskaitās padomei un reizi gadā – akcionāram. Savukārt virzienu direktori īsteno AS “Latvenergo”
operatīvo vadību, kas ietver virziena mērķu sasniegšanu un politiku ieviešanu, kā arī nodrošina sava
virziena sadarbību ar citu virzienu funkcijām un lēmumu pieņemšanu atbilstoši koncerna stratēģijai un
deleģējumam. Virzieni ir veidoti atbilstoši koncerna stratēģiskajiem uzdevumiem.
Ņemot vērā līdzšinējo pieredzi un zināšanas par koncerna darbību, virzienu direktoru pienākumus ierasti
pilda AS “Latvenergo” valdes locekļi.
Pārskata publicēšanas brīdī virzienu direktoru pienākumi ir sadalīti šādi:
y Mārtiņš Čakste – galvenais izpilddirektors;
y Guntars Baļčūns – finanšu direktors;
y Ilvija Boreiko – attīstības direktore;
y Dmitrijs Juskovecs – komercdirektors;
y Harijs Teteris – ražošanas direktors.
Noteiktu administratīvo funkciju grupu pārrauga administratīvais direktors Arnis Kurgs, kurš nav valdes
loceklis.
Izmaiņas organizatoriskajā struktūrā
2024. gada novembrī darbu sāka SIA “Elektrum Next”, lai Latvenergo koncerna ietvaros koncentrētu
aktivitātes un resursus jaunu zaļās enerģētikas projektu attīstīšanai un elektroenerģijas ražošanai no
atjaunīgajiem energoresursiem. Elektrum Next tiks apvienoti Latvenergo koncerna pēdējos gados īstenotie
AER projekti.
Valde
Padome
Latvenergo koncerns
Revīzijas komiteja Iekšējais audits
Cilvēkresursu komiteja
Komercdirektors
Informācijas tehnoloģijas un
telekomunikācijas
Klientu apkalpošana
Mārketings
Norēķini un uzraudzība
Pārdošana
Ražošanas direktors
HES tehniskā vadība
Inspekcija un darba aizsardzība
Ražošanas projekti
TEC tehniskā vadība
Finanšu direktors
Biznesa plānošana un kontrole
Enerģijas vairumtirdzniecība
Finanšu un kredītu vadība
Grāmatvedība
Risku vadība un apdrošināšana
Attīstības direktors
Baltijas elektrotransporta uzlāde
Pakalpojumu tehniskais nodrošinājums
Vēja un saules parku attīstība
Vides pārvaldība
Galvenais izpilddirektors
Darbības atbilstība un kontrole
Drošība
Komunikācija
Korporatīvā stratēģija
Korporatīvās vadības atbalsts
Personāla vadība
Pētniecība un inovācijas
Regulācijas lietas
Administratīvais direktors
Iepirkumi un loģistika
Juridiskais nodrošinājums
Nekustamo īpašumu
apsaimniekošana
Nekustamo īpašumu pārvaldība
Transporta nodrošinājums
Elektrum Eesti, OÜ
Elektrum Lietuva, UAB
SIA “Elektrum Next”
SIA “Krāslavas SES”
SIA “Laflora Energy”
SIA “DSE Aizpute Solar”
SIA “Latvijas vēja parki”
Telšių vėjo parkas, UAB
SIA “Enerģijas publiskais tirgotājs”
SIA “Liepājas enerģija”
AS “Latvenergo”
AS “Sadales tīkls”
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma
un risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
40
Iekšējās kontroles sistēma un risku vadība
25
Iekšējās kontroles sistēma
25 ESRS 2 IRO-1 53 (d), (e), (f)
Lai nodrošinātu Latvenergo koncerna stratēģisko mērķu
sasniegšanu un sekmīgi vadītu tā darbību, koncernā darbojas
iekšējās kontroles sistēma. Sistēmas izveidē un tās nepārtrauktā
pilnveidošanā ņemtas vērā COSO (Committee of Sponsoring
Organizations of the Treadway Commission) iekšējās kontroles
integrētā satvara vadlīnijas.
Trīs galvenie iekšējās kontroles sistēmas mērķi ir: darbības efektivitāte,
sniegtās informācijas ticamība, atbilstība ārējiem tiesību aktiem.
Darbības efektivitāte
Latvenergo koncerna darbības efektivitāte tiek sasniegta un regulāri
uzlabota, izvirzot mērķus koncerna, katras sabiedrības un katras
struktūrvienības līmenī. Mērķi ir savstarpēji saistīti un tiek kaskadēti
no koncerna līdz struktūrvienības līmenim, atsevišķos gadījumos–
līdz individuāla darbinieka līmenim. Sasniegto progresu mēra un
novērtē ne retāk kā reizi ceturksnī, un ikdienas uzraudzībai tiek
izmantoti Oracle Business Intelligence un Microsoft Power BI datu
analīzes un ziņošanas rīki.
Sniegtās informācijas ticamība
Ziņošana ietver gan iekšējos, gan ārējos ziņojumus par finanšu un
nefinanšu darbību. Iekšējās informācijas precizitāte un pilnīgums
tiek nodrošināti, būvējot integrētas informācijas sistēmas, kas
mazina cilvēcisku kļūdu ietekmi. Savukārt ārējā informācija primāri
balstās uz precīzu un pilnīgu iekšējo informāciju, kuru pirms
izplatīšanas caurskata un apstiprina atbildīgā struktūrvienība.
Galvenajiem ārējiem ziņojumiem ir noteikts atbildīgais darbinieks, un
iesaistītajiem darbiniekiem tiek nodrošinātas regulāras apmācības
par ārējo ziņojumu sagatavošanas prasībām.
Atbilstība
Koncerns strādā atbilstoši likumiem un citiem ārējiem tiesību aktiem.
Uz koncerna darbību attiecināms apjomīgs ārējais regulējums, tādēļ
ir ieviesti procesi, lai sekotu līdzi regulējuma izmaiņām koncernam
nozīmīgākajās jomās. Būtiskākajām regulējuma jomām ir noteikta
atbildīgā struktūrvienība vai darbinieks, un iesaistītie darbinieki tiek
regulāri informēti par ārējo prasību izmaiņām.
Lai sasniegtu šos iekšējās kontroles sistēmas mērķus, tiek
pastāvīgi pilnveidoti šādi iekšējās kontroles sistēmas elementi
koncerna, sabiedrību un struktūrvienību līmenī: kontroles vide,
risku novērtēšana, kontroles pasākumi, informācijas apmaiņa un
saziņa, uzraudzība.
Kontroles vide
Koncerna vadība veicina uz godprātīgiem principiem
balstītu komercdarbību, atbilstību ētikas normām, kā arī veic
nepieciešamās darbības, lai novērstu krāpšanas un korupcijas
riskus un nodrošinātu kontroles vides pilnveidi. Visos organizācijas
līmeņos ir noteiktas atbildīgās personas par kontroles pasākumu
izveidi un izpildi. Koncerna vadība aktīvi komunicē ar darbiniekiem
par vērtībām un ar savu rīcību rāda labo piemēru. Darbiniekiem
regulāri tiek rīkotas mācības, tādējādi sekmējot vienotu izpratni par
iekšējās kontroles vides elementiem. Iekšējā audita funkcija ik gadu
sniedz vispārēju atzinumu par iekšējās kontroles un risku vadības
sistēmu efektivitāti un priekšlikumus to pilnveidei.
Risku novērtēšana
Koncerns nepārtraukti pilnveido risku vadības procesu, lai
pielāgotos mainīgajai uzņēmējdarbības videi un tirgus attīstības
tendencēm. Risku novērtēšana ir integrēta visos uzņēmuma
pārvaldības procesos.
Kontroles pasākumi
Koncernā ir ieviesti un pastāvīgi tiek pilnveidoti integrēti kontroles
pasākumi – politikas, struktūrvienību nolikumi, darbinieku
pienākumu un atbildības sadalījumi utt. To uzdevums ir veicināt
stratēģijas īstenošanu un mērķu sasniegšanu, nodrošinot ētikas
normām atbilstošu, produktīvu un efektīvu darbību.
Informācija un saziņa
Lai koncerna sniegtā informācija būtu precīza un pilnīga, tiek
būvētas integrētas informācijas sistēmas un veikts datu kvalitātes
monitorings. Koncerna finanšu informācija tiek sagatavota atbilstoši
Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem, un tā finanšu
pārskatus revidē starptautiska auditorkompānija ar atbilstošu
pieredzi enerģētikas nozarē.
Koncerna vadība regulāri informē darbiniekus par ilgtermiņa un
īstermiņa plāniem un darbības rezultātiem, t. sk. katru ceturksni
rīkojot tiešsaistes tikšanās ar darbiniekiem, izrunājot aktuālos
darbinieku jautājumus. Galvenie iekšējās komunikācijas kanāli
ir intranets LEports, darbinieku žurnāls Latvenergo Vēstis, kā
arī iekšējās lietvedības sistēmas un darba tikšanās. Darbinieku
viedoklis tiek apzināts iekšējās aptaujās un attīstības pārrunās.
Uzraudzība
Koncerna vadība atbild par regulāru kontroles sistēmas novērtēšanu
un uzlabošanu, savukārt vadības darba izpildi uzrauga padome un
Revīzijas komiteja. Iekšējais audits pārbauda kontroles sistēmas
darbību un novērtē tās efektivitāti. Visas pārraudzības institūcijas
ir neatkarīgas savā darbībā. Reizi gadā AS “Latvenergo” veic
iekšējās kontroles sistēmas pašnovērtējumu, kas ļauj strukturētā
veidā novērtēt esošās sistēmas elementu darbību, identificēt
trūkumus un noteikt turpmākās darbības sistēmas pilnveidei. Šis
pašnovērtējums ir daļa no regulārās kontroļu novērtēšanas un
uzlabošanas sistēmas.
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma
un risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
41
Pārraudzības institūcijas
Ārējais revidents Padome Revīzijas komiteja Cilvēkresursu komiteja Iekšējais audits
Darbības mērķis Sniegt atzinumu par to, vai koncerna
finanšu pārskati sniedz patiesu un
skaidru priekšstatu saskaņā ar SFPS
un vai ilgtspējas ziņojums sagatavots
saskaņā ar Ilgtspējas informācijas
atklāšanas likuma prasībām,
ietverot Eiropas ilgtspējas ziņošanas
standartu deleģētās regulas (ES)
2023/2772 (ESRS) prasības.
Pārstāvēt akcionāra intereses
akcionāru sapulču starplaikā un
uzraudzīt valdes darbu.
Uzraudzīt koncerna finanšu pārskatu
un ilgtspējas ziņojumu sagatavošanu
un iekšējās kontroles sistēmas
darbību, veicinot uzņēmuma
darbības caurskatāmību.
Nodrošināt padomes
uzraudzības funkcijas cilvēkresursu
pārvaldības jomā.
Novērtēt un uzlabot iekšējās
kontroles, risku vadības un
pārvaldības procesu efektivitāti.
Pārraudzības
jomas un
uzdevumi
finanšu pārskatu revīzija un
ilgtspējas ziņojuma pārbaude
grāmatvedības uzskaites
principu un nozīmīgu vadības
grāmatvedības aplēšu
pamatotības novērtēšana finanšu
pārskatu revīzijas ietvaros
valdes darbības uzraudzība
sabiedrības vidēja termiņa
darbības stratēģijas un kārtējā
gada budžeta apstiprināšana un
izpildes uzraudzība
Revīzijas komitejas darba
vērtēšana
sabiedrības darbības atbilstības
likumiem, statūtiem un akcionāru
sapulces lēmumiem uzraudzība
finanšu pārskatu un ilgtspējas
ziņojumu sagatavošanas
uzraudzība
iekšējās kontroles sistēmas
un riska vadības efektivitātes
uzraudzība
iekšējā audita un ārējā revidenta
darbības, kā arī Krāpšanas
riska vadības plāna ieviešanas
uzraudzība
ārējā revidenta atlases procesa
nodrošināšana
valdes, Revīzijas komitejas un
iekšējā audita direktora atlases
nodrošināšana
valdes un iekšējā audita direktora
atalgojuma, darbības snieguma,
kā arī amatu savienošanas
izvērtēšana
iekšējās kontroles, riska
vadības un pārvaldības procesu
efektivitātes novērtēšana,
ieteikumu sniegšana un to
īstenošanas uzraudzība
Ziņošana
26
Reizi gadā pēc konsolidētā
finanšu pārskata sagatavošanas
ārējais revidents sniedz ziņojumu
akcionāru sapulcei.
Ne retāk kā vienu reizi gadā
padome sniedz ziņojumu
akcionāru sapulcei.
Ne retāk kā vienu reizi gadā
Revīzijas komiteja par savu
darbību un uzdevumu izpildi
atskaitās padomei.
Cilvēkresursu komiteja par savu
darbību un uzdevumu izpildi
atskaitās padomei.
Katru ceturksni iekšējais audits
atskaitās Revīzijas komitejai par
veiktajiem auditiem un audita
ieteikumu ieviešanu.
26 ESRS 2 GOV-5 36 (e)
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma
un risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
42
Risku vadība
27 ESRS 2 IRO-1 53 (c) iii
28 ESRS 2 GOV-1 22 (c) iii
Koncerna risku vadības mērķis ir savlaicīgi identificēt, novērtēt un
pārvaldīt būtiskākos koncerna riskus, lai nodrošinātu stratēģisko
mērķu sasniegšanu un mazinātu potenciālos zaudējumus vai
kaitējumu reputācijai. Risku vadība ir integrēta gan stratēģijas
izstrādes un ieviešanas procesos, gan operatīvajā darbībā.
Koncerna Risku vadības politikā ir noteikti gan risku vadības
pamatprincipi, gan risku vadības procesā iesaistīto darbinieku
un vadības atbildība. Atbilstoši koncerna Risku vadības politikai,
koncerna kapitālsabiedrību valdes atbild par kapitālsabiedrības risku
pārvaldību. AS “Latvenergo” valde ne retāk kā reizi gadā sniedz
ziņojumu par koncerna risku vadību AS “Latvenergo” padomei, kas
atbild par koncerna risku vadības sistēmas darbību pārraudzību.
Būtiskākie riski tiek analizēti iekšējās darba grupās un koncerna
Risku vadības komitejā, kas ir īpaši izveidota risku vadības
pārraudzības institūcija valdes līmenī. Analīzes ietvaros tiek vērtēta
riska iespējamība un ietekme, noteiktas kritiskās kontroles un
izstrādāti risku mazinoši pasākumi, kā arī uzraudzīta šo kontroļu
pasākumu īstenošana. Identificētie riski tiek sasaistīti ar iekšējā
audita sistēmu, ļaujot risku novērtējumus izmantot arī iekšējā audita
darbības plānošanā. Katru mēnesi AS “Latvenergo” padome saņem
informāciju par koncerna riska apetītes, galveno riska indikatoru
rādījumiem un būtiskajiem incidentiem.
2024. gadā tika precizēti Risku vadības noteikumi, iekļaujot tajos
arī ilgtspējas – vides, sociālo un pārvaldības, risku identificēšanas
metodiku, kā arī veiktas izmaiņas risku reģistra sistēmā, ļaujot atlasīt
ilgtspējas riskus
27
. Pārskata gadā turpinājās arī ilgtspējas iespēju
vadības pilnveide – veikta koncerna ilgtspējas iespēju novērtēšana,
sasaistot tos ar ilgtspējas riskiem un mērķiem.
28
Pārskata gadā atbilstoši Vides risku novērtējuma metodikai veikta
klimata pārmaiņu radīto fizisko risku vērtēšana atbilstoši TCFD
vadlīniju principiem. Tiek vērtētas prognozētās laikapstākļu izmaiņas,
kas var atstāt potenciāli lielākas negatīvās sekas.
2025. gadā plānots turpināt ilgtspējas risku un iespēju pārvaldības
pilnveidi koncerna meitassabiedrībās.
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
– Pārvaldības institūcijas
– Koncerna vadība
– Iekšējās kontroles sistēma
un risku vadība
Darbības segmenti
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
43
Koncerna riski
Stratēģiskie riski Darbības riski Finanšu riski Juridiskie un atbilstības riski Krāpšanas un korupcijas riski Ilgtspējas riski
Riski, kas saistīti ar stratēģiski
nozīmīgu kapitālieguldījumu
projektu īstenošanu, jaunu,
inovatīvu tehnoloģiju risinājumu
ieviešanu un jaunu tirgus un
biznesa virzienu apgūšanu.
Riski, kas saistīti ar enerģijas
ražošanu, ražotņu darbības
nodrošināšanu, enerģijas sadali.
Tie saistīti arī ar aktīvu bojāeju,
cilvēku veselību un drošību,
informācijas tehnoloģijām,
ietekmi uz vidi un citiem
jautājumiem. Šie riski izriet no
nepilnīgiem vai nepietiekami
efektīviem procesiem un
sistēmām, no darbinieku
kļūdām vai nepietiekamas
kompetences, kā arī no
iekārtu bojājumiem vai ārējiem
notikumiem.
Tirgus risks, kredītrisks,
likviditātes un naudas plūsmas
risks.
Riski, kas izriet no ES un
Latvijas Republikas tiesību aktu
prasībām.
Iespējamība, ka kāds no
darbiniekiem vai darbinieku
grupa ar nodomu rīkosies savu
vai citas personas interešu labā,
gūstot nepienākošos labumu un
nodarot koncernam finansiālu
vai reputācijas kaitējumu.
Riski, kas saistīti ar vides,
sociālajiem un pārvaldības
aspektiem.
Galvenie risku vadības instrumenti
y izmaiņu un attīstības
tendenču monitorings
enerģētikas nozarē, politiskajā
vidē, līdzdalība norisēs, kas
skar koncerna darbības sfēru
y nepieciešamo izmaiņu
izvērtēšana un ieviešana
koncernā
y iekšējie normatīvie akti
un kontroles sistēmas
uzturēšana un nepārtraukta
attīstīšana
y iekārtu regulāra uzraudzība
un remonts
y personāla kvalifikācijas
nodrošināšana
nepieciešamajā līmenī
(instruktāžas, mācības,
zināšanu pārbaudes)
y apdrošināšanas pakalpojumu
izmantošana
y fiksētas cenas piegāžu līgumi
ar klientiem
y atvasinātie finanšu instrumenti
y dabasgāzes piegādes par
fiksētu cenu
y sabalansētu finanšu aktīvu un
instrumentu izvietojums
y finansējuma laicīga
(t.sk. kredītlīniju) piesaiste
y uz koncerna darbību
attiecināmu izmaiņu
un attīstības tendenču
monitorings juridiskajā vidē
y līdzdalība normatīvo
dokumentu pilnveides
un izstrādes procesā un
nepieciešamo izmaiņu
ieviešana koncernā
y dāvanu pieņemšanas un
piedāvāšanas aizliegums
(izņemot lietas ar nenozīmīgu
materiālo vērtību)
y amatu savienošanas
ierobežojumi (amata
savienošanai nepieciešama
darba devēja rakstiska
piekrišana, un tā nedrīkst radīt
interešu konflikta situācijas)
y interešu konflikta situāciju
aizliegums (interešu konflikta
deklarācijas, darbinieka
apliecinājums par interešu
konflikta nepieļaušanu)
y regulāra darbinieku apmācība
par ētikas, interešu konflikta
novēršanas, krāpšanas un
korupcijas nepieļaušanas
jautājumiem
y civilās aizsardzības, ārkārtas
situāciju pārvaldīšanas un
avāriju riska samazināšanas
pasākumu plāni
y ar klimata pārmaiņām saistīto
risku integrēšana uzņēmuma
risku vadības procesos
y uz inovācijām vērstas
uzņēmuma kultūras
veicināšana
y uz koncerna darbību
attiecināmu vides, sociālo
un pārvaldības aspektu
izmaiņu un attīstības tendenču
monitorings
y skaidrojoša komunikācija par
uzņēmuma vides, sociāliem
un pārvaldības aspektiem, to
būtiskumu, attīstību un virzību
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
– Ražošana un tirdzniecība
– Sadale
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
Darbības segmenti
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
– Ražošana un tirdzniecība
– Sadale
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
45
Ražošana un tirdzniecība
Ražošana
Latvenergo koncernam ir sabalansēts un videi draudzīgs enerģijas
ražošanas portfelis, ko galvenokārt veido HES un augsti efektīvas
TEC. Lielāko daļu elektroenerģijas koncerns saražo trijās Daugavas
HES un divās AS “Latvenergo” TEC. TEC tiek saražota arī būtiska
daļa no Rīgas pilsētas siltumapgādei nepieciešamās siltumenerģijas.
Enerģiju ražo arī SIA “Liepājas enerģija”, Aiviekstes HES un Ainažu
VES, kā arī 2024. gadā darbību uzsākušas jaunas saules un vēja
ražošanas jaudas Baltijā 122MW apmērā. Savukārt attīstības stadijā
ir projekti ar kopējo jaudu 878MW, un to pakāpeniska nodošana
ekspluatācijā plānota 2025.–2026.gadā. Koncerna ražotņu kopējā
elektriskā jauda ir 2728MW, savukārt siltuma jauda– 1800MW.
2024. gadā saražotas 4,8 TWh elektroenerģijas un 1,7 TWh
siltumenerģijas. Koncerna atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvars
2024.gadā sasniedza 66%.
Uzstādīto ģenerējošo iekārtu elektriskā jauda
Mērv. 2020 2021 2022 2023 2024
HES MW 1 559 1 560 1 560
1 560 1 560
TEC* MW 1 039 1 039 1 039
1 039 1 039
SES un VES MW 1 1 1
1 123
Liepājas ražotnes MW 6 6 6
6 6
KOPĀ MW 2 605 2 606 2 606
2 606 2 728
* uzstādītā jauda, kad TEC-2 ir kondensācijas režīmā
Uzstādīto ģenerējošo iekārtu siltuma jauda
Mērv. 2020 2021 2022 2023 2024
TEC MW 1 617 1 617 1 617
1 617 1 617
Liepājas ražotnes MW 221 180 176
180 183
KOPĀ MW 1 838 1 797 1 793
1 797 1 800
Elektroenerģijas izstrāde 2024. gadā
HES
TEC
SES un VES
Liepājas ražotnes
65,0 %
33,5 %
1,0 % 0,5 %
4842
GWh
Siltumenerģijas izstrāde 2024. gadā
TEC
Liepājas ražotnes
85 %
15 %
1665
GWh
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
– Ražošana un tirdzniecība
– Sadale
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
46
Ķeguma HES
Sākusi darbu: 1939. gadā
Jauda: 248 MW
Hidroagregāti: 7
Enerģijas avots: ūdens
Ķeguma HES ir vecākā Daugavas HES. Tā
sastāv no divām atsevišķām dažādos laikos
celtām spēkstacijām Daugavas labajā un
kreisajā krastā.
Pļaviņu HES
Sākusi darbu: 1965. gadā
Jauda: 908 MW
Hidroagregāti: 10
Enerģijas avots: ūdens
Pēc uzstādītās jaudas Pļaviņu HES ir
lielākā HES Baltijas valstīs un viena no
lielākajām Eiropas Savienībā. Tai ir nozīmīga
loma Baltijas energosistēmas stabilitātes
nodrošināšanā bāzes staciju neplānotas
atslēgšanās vai avāriju gadījumos. Pļaviņu
HES kalpo arī kā sinhronais kompensators
sprieguma regulēšanai augstsprieguma
elektrotīklos.
Rīgas HES
Sākusi darbu: 1974. gadā
Jauda: 402 MW
Hidroagregāti: 6
Enerģijas avots: ūdens
Rīgas HES ir jaunākā no Daugavas HES,
un tā kalpo arī kā sinhronais kompensators
sprieguma regulēšanai augstsprieguma
elektrotīklos. 2022. gadā pabeigta Rīgas
HES rekonstrukcija.
Daugavas HES
Daugavas HES ir valstī lielākās hidroelektrostacijas, kas nodrošina
augstu atjaunīgās enerģijas īpatsvaru ne tikai Latvenergo koncernā,
bet arī Latvijā kopumā. To spēja saražot elektroenerģiju ir atkarīga
no ūdens pieteces Daugavā. Palu periodā ir iespējams nodrošināt
visu Latvenergo koncerna klientu elektroenerģijas pieprasījumu un
pārpalikumu pārdot Nord Pool biržā. Ārpus palu perioda Daugavas
HES var ūdeni īslaicīgi uzkrāt un elektroenerģijas ražošanu pielāgot
periodiem, kad pieprasījums pēc tās un arī cena biržā ir augstāka.
Lai gan mazākas ūdens pieteces Daugavā dēļ pārskata gadā
elektroenerģijas izstrādes apjoms Daugavas HES ir samazinājies par
16%, salīdzinot ar 2023. gadu, izstrāde ir par 10 % lielāka nekā
vidējā ilggadējā, sasniedzot 3,1 TWh, kas veido 65 % no kopējā
koncernā saražotā elektroenerģijas apjoma.
m
3
/s
900
800
700
600
500
400
300
200
100
2020 20222021 2023 2024
Daugavas pietece
(Avots: Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centrs)
Daugavas faktiskā gada vidējā pietece
Daugavas gada vidējā ilggadējā pietece (1992–2024)
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
– Ražošana un tirdzniecība
– Sadale
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
47
Investīcijas Daugavas HES
Pārskata gadā Daugavas HES aktīvos investēti 18,7 miljoni EUR,
no tiem 7,3 miljoni EUR ieguldīti hidroagregātu rekonstrukcijas
programmā, kas nodrošinās to darbību vairāk nekā 40 gadus.
Programmas ietvaros līdz 2024. gada beigām ekspluatācijā ir
nodoti astoņi hidroagregāti. Turpināti darbi pārējo trīs hidroagregātu
atjaunošanai.
Nomainot novecojušās hidroturbīnas, tiek paaugstināta Daugavas
HES jauda, lietderības koeficients un samazināts īpatnējais ūdens
patēriņš uz 1 kWh. Tas veicina drošu, efektīvu un konkurētspējīgu
Daugavas HES darbību kopējā energosistēmā un elektroenerģijas
tirgū. Efektīvāka ūdens resursu izmantošana mazina arī koncerna
negatīvo ietekmi uz klimata pārmaiņām.
Daugavas HES ģenerējošo iekārtu jauda
Mērv. 2020 2021 2022 2023 2024
Ķeguma HES MW 248 248 248 248
248
Pļaviņu HES MW 908 908 908 908
908
Rīgas HES MW 402 402 402 402
402
KOPĀ MW 1 558 1 558 1 558 1 558 1 558
Daugavas HES elektroenerģijas izstrāde
Mērv. 2020 2021 2022 2023 2024
Ķeguma HES GWh 493 512 522
715 619
Pļaviņu HES GWh 1 420 1 474 1 487
2 098 1 754
Rīgas HES GWh 615 650 661
912 769
KOPĀ GWh 2 528 2 636 2 670 3 725 3 143
Daugavas HES ģenerējošo iekārtu jauda 2024. gadā
Ķeguma HES
Pļaviņu HES
Rīgas HES
1558
MW
58 %
16 %
26 %
Daugavas HES elektroenerģijas izstrāde 2024. gadā
Ķeguma HES
Pļaviņu HES
Rīgas HES
56 %
20 %
24 %
3143
GWh
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
– Ražošana un tirdzniecība
– Sadale
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
48
TEC-1
Sākusi darbu: 1955. gadā
Elektriskā jauda: 158 MW
Siltuma jauda: 493 MW
Enerģijas avots: dabasgāze
2005. gadā TEC-1 teritorijā tika pabeigta pilnīgi
jaunas ražotnes celtniecība, savukārt vecās
TEC-1 ražotnes darbība tika pārtraukta. Stacijā
tiek ekspluatētas divas gāzes turbīnas, viena
tvaika turbīna un trīs ūdenssildāmie katli.
TEC-2
Sākusi darbu: 1973. gadā
Elektriskā jauda:
832 MW (koģenerācijas režīmā)
881 MW (kondensācijas režīmā)
Siltuma jauda: 1 124 MW
Enerģijas avots: dabasgāze
2006.–2013. gadā veikta divu energobloku
rekonstrukcija. Stacijā tiek ekspluatēti divi
kombinētā cikla gāzes turbīnas bloki un pieci
ūdenssildāmie katli. TEC-2 uzstādīta arī Baltijā
lielākā siltuma akumulācijas sistēma.
AS “Latvenergo” TEC
Modernizētās AS “Latvenergo” TEC koncerns pamatā darbina augsti efektīvā koģenerācijas režīmā
atbilstoši siltumenerģijas pieprasījumam, kas savukārt atkarīgs no laikapstākļiem, apkures sezonas ilguma
un konkurences siltumenerģijas tirgū. Šo staciju darbība ir elastīgi pielāgojama elektroenerģijas tirgus
apstākļiem un garantē Latvijai būtiskas elektroenerģijas bāzes jaudas. Abas TEC var gandrīz pilnībā
nodrošināt Latvijas elektroenerģijas patēriņu situācijās, kad kādu apstākļu dēļ ir ierobežots elektroenerģijas
imports no ārvalstīm.
Pakāpeniski normalizējoties dabasgāzes cenām, aizvien konkurētspējīgākas un tirgū pieprasītākas kļūst
AS“Latvenergo” TEC ražotnes. Pārskata gadā TEC elektroenerģijas izstrāde palielinājusies par 18%–
saražotas 1,6 TWh, kas veido 34 % no kopējā koncernā saražotā elektroenerģijas daudzuma. TEC
saražotās siltumenerģijas apjoms 2024. gadā ir 1,4 TWh, kas ir līdzvērtīgs iepriekšējā gada izstrādei.
Saražotā siltumenerģija tiek pārdota par regulētiem tarifiem AS “Rīgas siltums”, kā arī TEC-2 lokāliem
ārējiem siltumenerģijas lietotājiem.
TEC elektroenerģijas izstrāde
Mērv. 2020 2021 2022 2023 2024
TEC-1 GWh 364 310 111
198 281
TEC-2 GWh 1 321 1 544 1 012
1 187 1 352
KOPĀ GWh 1 685 1 854 1 123 1 385 1 633
TEC siltumenerģijas izstrāde
Mērv. 2020 2021 2022 2023 2024
TEC-1 GWh 729 757 650 528 569
TEC-2 GWh 746 1 043 881 929 854
KOPĀ GWh 1 475 1 800 1 531 1 457 1 423
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
– Ražošana un tirdzniecība
– Sadale
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
49
SIA “Liepājas enerģija” un mazās ražotnes
Liepājas ražotnes
SIA “Liepājas enerģija” dibināta 2005. gadā
Elektriskā jauda: 6MW
Siltuma jauda: 183MW
Enerģijas avots: šķelda, dabasgāze
AS "Latvenergo" pieder 51 % SIA "Liepājas enerģija" kapitāldaļu.
Uzņēmums nodrošina siltumenerģijas ražošanu, pārvadi, sadali un
tirdzniecību Liepājā, kā arī elektroenerģijas ražošanu koģenerācijas
režīmā. Enerģijas ražošanā prioritārais kurināmais ir šķelda, kas
2024. gada kurināmā bilancē veido 88 %.
Pārskata gadā Liepājas ražotnēs izstrādātas 241,5GWh
siltumenerģijas un 17,4 GWh elektroenerģijas. Noslēgti līgumi
par 19 jaunu objektu pieslēgšanu centralizētajiem siltumtīkliem ar
kopējo plānoto slodzi 2,5 MW. Kopējais objektu skaits pārskata
gada beigās ir ap 1,2 tūkstošiem, un to kopējā slodze – ap
300MW.
2024. gadā izbūvēti 2 km siltumtrases un atklāta uzņēmuma
jaunākā 4 MW šķeldas katlumāja Liepājā.
Ainažu VES
Sākusi darbu: 1995. gadā
Elektriskā jauda: 1MW
Enerģijas avots: vējš
2024. gadā notika Ainažu VES rekonstrukcija, kas noslēdzās
2025.gada februārī. Šī projekta ietvaros tika atjaunotas divas vēja
turbīnas ar kopējo uzstādīto jaudu 1,2 MW. 2024. gadā Ainažu VES
izstrādāta 1GWh elektroenerģijas.
Aiviekstes HES
Pārbūvēta: 2021. gadā
Elektriskā jauda: 1,5MW
Enerģijas avots: ūdens
Aiviekstes HES bija pirmā HES Latvijā, kas elektrību sāka ražot jau
1925. gadā. 2021. gadā pabeigta vērienīga HES pārbūve, un tās
jauda palielināta no0,8MW līdz 1,5 MW. Pārbūvēts arī Aiviekstes
HES pieslēgums elektrotīkliem.
2024. gadā Aiviekstes HES izstrādātas 4,7 GWh elektroenerģijas.
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
– Ražošana un tirdzniecība
– Sadale
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
50
Jaunu vēja un saules parku attīstība
Latvenergo koncerns turpina aktīvi strādāt ar atjaunīgo enerģijas
resursu ražošanas jaudu paplašināšanu, kas vienlaikus veicinās
nacionālo klimata mērķu sasniegšanu un stiprinās enerģētisko
drošību. Uzmanība tiek vērsta uz VES un SES attīstību.
2024. gada beigās Latvenergo koncerna jaunās AER jaudas
Baltijā sasniedz jau 122 MW (102,2 MW SES un 19,6 MW VES).
Attīstības stadijā ir projekti ar kopējo jaudu 878 MW, no kuriem
587MW ir SES, un 291 MW ir VES projekti. Saules un vēja parku
pakāpeniska nodošana ekspluatācijā plānota 2025. – 2026. gadā.
Papildu 30 MW SES izbūvēti un pārdoti, un iznomāti Elektrum
Lietuva klientiem. Plānots, ka kopējais ekspluatācijā nodotaisAER
projektu portfelis 2026. gadā pārsniegs 1 GW. Lai palielinātu
AER ģenerācijas portfeli, koncerna uzņēmumi attīsta gan paši
savus VES un SES projektus, gan izskata to iegādes darījumus.
Stratēģijas ietvaros attīstīto 1 000 MW projektu kopējā izstrāde
sasniegs aptuveni 1,8 TWh gadā, kas, savukārt, ir pietiekami,
lai nodrošinātu vairāk nekā 850 tūkstošus mājsaimniecību ar
elektroenerģiju.
SES
Pārskata gadā Latvijā ekspluatācijā nodoti 10 saules parki ar
kopējo uzstādīto jaudu 73,6 MW, un šo parku kopējais saražotās
elektroenerģijas apjoms sasniedza 21 GWh. Lielākie Latvijā
ekspluatācijā nodotie parki ir SES Birži ar 11,7 MW jaudu un SES
Jaunciems ar 13,4 MW jaudu.
Lietuvā 2024. gada laikā ražošanu uzsāka vēl 2 saules parki ar kopējo
jaudu 16,9 MW – SES Gargždai ar 13 MW jaudu un SES Klevečkine
ar 3,9 MW jaudu. Attiecīgi, Lietuvā kopējais elektroenerģiju
ražojošo SES skaits pieauga līdz 7, un to kopējā jauda sasniedza
33,5 MW. 29,6 MW no ražojošās jaudas tiek pārdota vai izīrēta
Elektrum Lietuva UAB klientiem, savukārt saules parki ar uzstādīto
jaudu 3,9 MW ražo elektroenerģiju Latvenergo vajadzībām tālākai
elektroenerģijas piegādei saviem klientiem.
Igaunijā 2024. gada laikā ražošanu uzsāka divi jauni saules parki ar
kopējo jaudu 24,4 MW – SES Luganuse ar 7 MW jaudu un Kuusalu
ar 17,4 MW jaudu. Tie papildina 2022. gadā portfelim pievienoto
0,3 MW jaudu. 2024. gadā Igaunijas saules parku kopējais saražotās
elektroenerģijas apjoms sasniedza 14,2 GWh.
2024. gada beigās kopumā Latvenergo koncernam ir 14 saules parki
ar uzstādīto jaudu 102,2 MW, kas 2024. gadā saražoja 43 GWh
elektroenerģijas. Būvniecības stadijā Latvijā atrodas 4 saules parki
ar kopējo uzstādīto jaudu 302,4 MW, tai skaitā arī 265 MW saules
parks Dienvidkurzemē – 2024. gada nogalē AS “Latvenergo” ir
iegādājusies SIA “DSE Aizpute Solar” 100 % kapitāla daļas, lai līdz
2025. gada beigām izbūvētu saules parku ar kopējām investīcijām
līdz 135 miljoniem EUR. Būvniecības stadijā Lietuvā ir 7 saules parki
ar kopējo jaudu 284,2 MW.
VES
2023. gada nogalē AS “Latvenergo” kopā ar konsultantu
SIA “PricewaterhouseCoopers” veica iekšzemes vēja projektu
attīstītāju un to īstenoto vēja projektu novērtējuma procesu.
Novērtējuma rezultātā tika uzrunāti vairāki komersanti ar augstas
attīstības vēja projektiem portfeļos, un 2024. gadā AS “Latvenergo”
ir iegādājusies divus VES projektus. Viens no tiem ir maijā
iegādātais 124 MW Telšiai vēja parks Lietuvā, kas ļaus uzsākt
vēja enerģijas ražošanu jau 2026. gadā. Sagaidāmās Telšiai vēja
parka būvniecības izmaksas plānotas aptuveni 200 miljonu EUR
apmērā. Savukārt 2024. gada septembrī AS “Latvenergo” kļuvusi
par SIA “Laflora Energy” 100 % kapitāla daļu īpašnieci, lai Kaigu
purvā Līvbērzes pagastā būvētu VES ar kopējo jaudu 109 MW un
2026. gadā uzsāktu elektroenerģijas ražošanu. Sagaidāmās vēja
parka būvniecības izmaksas plānotas 185 miljonu EUR apmērā.
2024. gada beigās Telšiai vēja parkā pabeigta pievedceļu un
montāžas laukumu būvniecība, notiek vēja turbīnu pamatu un
elektroenerģijas pieslēguma izbūve. Savukārt SIA “Laflora Energy”
vēja parkā aktīvi norisinās būvdarbi, t.sk. iekšējo ceļu, montāžas
laukumu izbūve un turbīnu pamatu pāļu testēšana.
Stratēģiskas nozīmes VES attīstību Latvijā turpina SIA “Latvijas
vēja parki”, kuras mērķis ir veidot jaunas stratēģiskas nozīmes
sauszemes VES ar kopējo jaudu vismaz 800 MW. 2024. gadā tika
pabeigtas dabas izpētes programmas SIA “Latvijas vēja parki” vēja
parkam Limbaži ar prognozēto jaudu 56 MW un Valmiera-Valka ar
prognozēto jaudu 236 MW un uzsākta ietekmes uz vidi novērtējumu
(IVN) ziņojumu sabiedriskā apspriešana. Pārējos parkos turpinās
bioloģiskās daudzveidības izpētes un IVN ziņojumu izstrāde.
Projekti tiek īstenoti atbilstoši tirgus principiem, bez valsts atbalsta
mehānismiem.
AS “Latvenergo” attīstītam vēja parkam Preiļi ar prognozēto jaudu
56 MW Valsts vides dienestā tika iesniegts sākotnējais IVN atļaujas
saņemšanai.
2024. gadā notika vēja turbīnu rekonstrukcijas projekts Ainažos, kas
noslēdzās 2025. gada februārī. Šī projekta ietvaros tika atjaunotas
divas Ainažu VES vēja turbīnas ar kopējo uzstādīto jaudu 1,2 MW.
Priekulē, kur ir izbūvēts hibrīda elektrostacijai (VES, BESS un SES)
paredzētais elektroenerģijas sadales pieslēgums un 2024. gadā
nodots ekspluatācijā saules parks ar 8,4 MW jaudu, tiek turpināta
10 MW vēja parka attīstība. 2024. gada beigās norit iepirkums
Priekules VES vēja turbīnu piegādei.
2024. gadā Lietuvā, Akmenes rajonā, elektroenerģijas ražošanu
ir uzsācis Latvenergo koncerna vēja parks ar 19,6 MW jaudu.
2024. gadā Latvenergo koncerna līdzdalība uzņēmumos, kas
attīsta iepriekšminēto vēja parku, ir 50 %, savukārt līdz ar parka
nodošanu ekspluatācijā 2025. gadā Latvenergo koncerna līdzdalība
tiks palielināta līdz 100 %. Lietuvā projektēšanas stadijā ir vēl divas
hibrīda elektrostacijas – Panevežys VES (20,4 MW) ar papildu
16 MWh jaudas ietilpības BESS un Kupišķis VES (27,2 MW) ar
papildu 6 MW jaudas SES, un 9,6 MWh jaudas ietilpības BESS.
Vairāk informācijas par vēja parku attīstību un vēja enerģijas
izmantošanu sk. Latvenergo mājaslapā.
VES attīstīšanas principi
Strādājam un dodam labumu Latvijai
Esam valsts uzņēmums, un projektu realizācija ir
ieguvums visai sabiedrībai
Izturamies ar cieņu pret vidi
Sadarbojamies ar vides organizācijām, ievērojam
rekomendācijas un noteiktās vides prasības
Esam atbildīgi pret sabiedrību
Paredzam finansiālu labumu pašvaldībām un
iesaistām vietējās kopienas jau plānošanas procesā
Izvēlamies piemērotus risinājumus
Tehnoloģiju izvēlē izvēlamies risinājumus, kas
piemēroti apkārtējai videi un sabiedrībai
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
– Ražošana un tirdzniecība
– Sadale
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
51
Tirdzniecība
29 ESRS 2 SBM-1 40 (a) ii
30 ESRS 2 SBM-1 40 (a) i
Latvenergo koncerns ir viens no Baltijas lielākajiem enerģijas tirgotājiem, kas ar tirdzniecības zīmolu
Elektrum piedāvā elektroenerģiju un dabasgāzi, kā arī plašu saistīto produktu un pakalpojumu klāstu.
Elektroenerģija
2024. gada nogalē Latvenergo koncernam Baltijas valstīs bija gandrīz 896 tūkstoši klientu, no tiem
vairāk nekā 284 tūkstoši ārpus Latvijas. Kopējais elektroenerģijas klientu skaits pieaudzis par 6 %, ko
galvenokārt nosaka klientu skaita pieaugums Lietuvas mājsaimniecību tirgū, kā arī kopējais klientu skaita
pieaugums Igaunijā.
No kopējā elektroenerģijas klientu skaita 96 % ir mājsaimniecības, un 4 % – biznesa klienti
29
.
Latvenergo koncerna tirgus daļa Baltijas elektroenerģijas tirgū, kura kopējais patēriņš 2024. gadā bija
27,5TWh, ir 22 %. Mazumtirdzniecības klientiem Baltijā 2024. gadā pārdotas 6,1 TWh, kas ir aptuveni
tikpat, cik gadu iepriekš.
Dabasgāze
2024. gadā mazumtirdzniecībā pārdotās dabasgāzes apjoms Baltijā ir pieaudzis par 33 %, sasniedzot
1,2TWh. Pārdošanas apjoma pieaugums ir saistīts ar klientu skaita pieaugumu visā Baltijā.
Dabasgāzes klientu skaits Baltijā 2024. gada nogalē pārsniedza 65 tūkstošus, kas ir par 33 % vairāk nekā
iepriekšējā gadā. No kopējā dabasgāzes klientu skaita 96 % ir mājsaimniecības un 4 % – biznesa klienti
28
.
Dabasgāzes mājsaimniecību skaits Latvijā 2024. gada beigās pārsniedz 62 tūkstošus, nodrošinot 20%
tirgus daļu.
Jaunie produkti
30
2024. gadā tika izveidota Drošībai un komfortam produktu grupa, kur ietilpst apdrošināšanas produkti
Baltijas valstīs, kā arī servisa produktu līnija Latvijā, piedāvājot dažādus abonēšanas pakalpojumus –
dūmvadu tīrīšana, gāzes katlu apkope.
Elektrum Apdrošināts klientu portfeli Baltijā kopumā veido vairāk nekā 145 tūkstoši klientu.
Igaunija 8 % tirgus daļa
Latvija 51 % tirgus daļa
Lietuva 15 % tirgus daļa
Biznesa klienti
~ 8,1 tūkstoši
Mājsaimniecības
~ 79,3 tūkstoši
Biznesa klienti
~ 18,6 tūkstoši
Mājsaimniecības
~ 592,8 tūkstoši
Biznesa klienti
~ 11,6 tūkstoši
Mājsaimniecības
~ 185,5 tūkstoši
Elektrība Elektrum
Apdrošināts
Gāze E-veikals Auto
uzlāde
Saules parki
klientiem
Elektrum Baltijas elektroenerģijas tirgū
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
– Ražošana un tirdzniecība
– Sadale
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
52
Elektroauto uzlādes tīkla attīstība
2024. gadā turpināja paplašināties Elektrum Drive elektroauto
uzlādes tīkls Baltijā, gadu noslēdzot ar vairāk nekā 750
pieslēgvietām. Pārskata gadā veiktas vairāk nekā 115 tūkstoši
uzlādes 2 500 MWh apmērā, ietaupot vairāk nekā 1,5 tūkstošus
tonnu CO
2
izmešu. Ar Elektrum Drive mobilo lietotni uzlādes var veikt
gan Elektrum Drive uzlādes stacijās, gan partneru un citu uzlādes
tīklu (piemēram, e-mobi tīklā Latvijā un LIDL uzlādes stacijās Lietuvā
un Igaunijā) stacijās Baltijā. Kopā Elektrum Drive klientiem pieejamas
974 pieslēgvietas Baltijā. Līdz 2025. gada beigām plānots sasniegt
vismaz 1 200 pieslēgvietas Baltijā, nodrošinot Baltijā vienu no
plašākajiem uzlādes tīklu pārklājumiem.
Pārskata gadā Latvijā tika atklātas pirmās piecas 300 kW lieljaudas
uzlādes stacijas – Mārupē, Pūrē, Jūrmalā, Liepājā un Koknesē,
piesaistot Eiropas Savienības līdzfinansējumu. Paralēli norisinājās
projektēšanas un būvniecības darbi vēl 30 objektiem Latvijā.
Lieljaudas uzlādes tīkls tiek veidots uz galvenajiem valsts autoceļiem,
veidojot Elektrum Drive uzlādes tīkla pamatu un nodrošinot ērtu
pārvietošanos visā reģionā. Līdz 2025. gada beigām kopumā
paredzēts izveidot 35 lieljaudas uzlādes objektus Latvijā, piesaistot
5,25 miljonus EUR Eiropas Savienības līdzfinansējumu.
Elektrum Drive iesaistās arī sabiedrības izglītošanā, piedāvājot
ekspertu bezmaksas konsultācijas, organizējot pasākumus un
seminārus, veidojot publikācijas un izplatot skaidrojošus materiālus
par elektroauto un tā uzlādi. Elektrum Drive elektroauto testu
katalogā pieejami elektroauto testu dati par vairāk nekā 60 Latvijā
iegādājamu elektroauto efektivitāti. Tas palīdz topošajiem elektroauto
īpašniekiem novērtēt elektroauto izmaksu efektivitāti un ilgtspējību.
Latvija
Igaunija
Lietuva
Saules parki klientiem Baltijā
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
– Ražošana un tirdzniecība
– Sadale
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
53
i
i
i
Tirdzniecība Piegāde
Ražotāji katru dienu informē
biržu par iespējamo saražotās
elektroenerģijas apjomu un
vēlamo cenu.
Birža
Birža (Nord Pool) ir neitrāla
tirdzniecības vietne, kur pērk un
pārdod elektroenerģiju par cenu,
ko birža aprēķina, apkopojot
vairākus simtus pārdošanas un
pirkšanas piedāvājumu. Cenu
nosaka katrai diennakts stundai.
Ražotāji
AS “Latvenergo” TEC,
Daugavas HES
un citi
Tirgotāji
ir komersanti, kas pērk
elektroenerģiju biržā un
pārdod to klientiem
citi
elektroenerģijas
tirgotāji
Tirgotājs informē biržu, cik daudz
elektroenerģijas un par kādu
cenu vēlas pirkt. Birža atbilstoši
ražotāju piedāvājumam un
tirgotāju pieprasījumam aprēķina
elektroenerģijas konkrētā brīža cenu.
Sadale
Sadale ir elektroenerģijas piegāde
katram klientam. Latvijas lielākais
sadales operators ir AS “Latvenergo”
meitassabiedrība AS “Sadales tīkls”.
Visiem tirgotājiem ir vienlīdzīgas
tiesības izmantot sadales un
pārvades tīklus elektroenerģijas
transportam.
Pārvade
Pārvade nodrošina elektroenerģijas
starpreģionālo transportu. To katrā
valstī veic neatkarīgs pārvades
sistēmas operators (Latvijā–
AS“Augstsprieguma tīkls”).
i
i
i
Elektroenerģijas tirgus un tā dalībnieki
Elektroenerģijas pirkšana un
pārdošana
Elektroenerģijas transportēšana
no ražotāja līdz elektroenerģijas
patērētājam
Klienti
Elektroenerģijas cenu galalietotāju rēķinos Latvijā veido:
y elektroenerģijas cena, kas ietver ražošanas un tirdzniecības
izmaksas;
y maksa par pārvades un sadales sistēmu pakalpojumiem, ko
nodrošina AS "Augstspriegumu tīkls" un AS "Sadales tīkls"
(vairāk informācijas par sadales tarifiem sk. sadaļā "Sadale");
y pievienotās vērtības nodoklis.
Elektrības patēriņam un izvēlētajam produktam atbilstošo rēķina
sadalījumu var aprēķināt, izmantojot Elektrum kalkulatoru.
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
– Ražošana un tirdzniecība
– Sadale
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
54
Energoefektivitāte
Energoefektivitātes direktīva (2023/179) nosaka Eiropas Savienības
energoefektivitātes mērķus – dalībvalstīm līdz 2030. gadam kopīgi
jānodrošina papildu enerģijas patēriņa samazinājums par 11,7 %,
salīdzinot ar 2020. gada prognozēm. Dalībvalstīm ir jāsasniedz
kumulatīvs enerģijas ietaupījums galapatēriņā, kas atbilst jaunam
ikgadējam ietaupījumam vismaz:
y 1,3 % 2024.–2025. gadā;
y 1,5 % 2026.–2027. gadā;
y 1,9 % 2028.–2030. gadā.
Direktīvā ir pievērsta uzmanība arī enerģētiskās nabadzības
ietekmei, nosakot stingrākas prasības dalībvalstīm veicināt izpratni
un sniegt galapatērētājiem informāciju par energoefektivitāti.
Elektroenerģijas mazumtirdzniecības komersantiem
energoefektivitātes pienākuma shēmas (EPS), kas ir definēta
Energoefektivitātes likumā un Ministru kabineta 2017. gada
25. aprīļa noteikumos Nr. 226 “Energoefektivitātes pienākuma
shēmas noteikumi”, ietvaros ir noteikts pienākums īstenot
pasākumus enerģijas galapatērētāju energoefektivitātes
uzlabošanai.
AS “Latvenergo” ir pirmais uzņēmums Baltijā, kas jau 1997.gadā
izveidoja Energoefektivitātes centru (kopš 2025. gada
marta – Elektrum Enerģijas centrs, turpmāk – EEC), nosakot
energoefektivitāti par vienu no uzņēmuma ilgtspējas ceļazīmēm un
korporatīvās sociālās atbildības prioritātēm. Vairāk nekā 28gadus
EEC mērķtiecīgi veido sabiedrības izpratni par energoresursu
efektīvu izmantošanu un pārvaldību. Šo gadu laikā AS “Latvenergo”
ir panācis būtisku enerģijas ietaupījumu un turpinās īstenot
energoefektivitātes uzlabošanas pasākumus arī turpmāk.
Pārskata gadā īstenotas šādas galapatērētāju energoefektivitātes
uzlabošanas aktivitātes:
y individuālas klātienes un attālinātas konsultācijas, tostarp
publiskos pasākumos – izstādē Māja I, FIZMIX Fizikas festivālā,
Muzeju naktī, Latvijas Meža dienās, Jūrmalas jauniešu festivālā
un citos;
y klātienes un tiešsaistes nodarbību un lekciju organizēšana
1.-12.klašu skolēniem un studentiem;
y izglītojošu klātienes semināru un tiešsaistes vebināru rīkošana
pedagogiem, mājsaimniecību un juridisko personu klientiem;
y izglītojošu un praktisku apmācību rīkošana valsts pārvaldes un
juridisku personu darbiniekiem par energoefektivitāti, ilgtspēju un
vides aizsardzību, piemēram, specializēta lekcija vai nodarbība ar
spēļošanas elementiem – galda spēle Energopols;
y informatīvas kampaņas plašsaziņas līdzekļos par enerģijas
patēriņa samazināšanas iespējām mājsaimniecībās (piemēram,
energoefektivitātes padomu kampaņa radio un vides stendu
kampaņa, publicitāte žurnālā “IR” un portālos jauns.lv, delfi.
lv, city24.lv, buvbaze.lv, stasti.lv, santa.lv u.c., kā arī sadarbība
ar sabiedriskajiem medijiem) un klientu informēšana par
energoefektivitāti Elektrum mobilajā lietotnē un elektrum.lv, kur
klientiem ir iespēja sekot līdzi arī savam ikstundas enerģijas
patēriņam;
y elektroenerģijas patēriņa izvērtēšanas rīks Energo Pulss, kas
ļauj klientam salīdzināt sava mājokļa patēriņu ar līdzīgām
mājsaimniecībām Latvijā un iegūt personalizētus ieteikumus
energoefektivitātes paaugstināšanai;
y izstrādāti mācību materiāli pedagogiem par klimata pārmaiņām,
energoefektivitāti un elektroenerģijas ražošanu, to integrācija
skolu mācību programmā un mācību stundās;
y publicēti daudzveidīgi energoefektivitātes padomi klientu
izdevumos – Elektrum Tavām mājām, Elektroenerģijas tirgus
apskatā, kā arī Elektrum sociālo tīklu kontos;
y dalība nozares semināros, konferencēs, diskusijās, inovāciju
programmu hakatonos un konkursos Energoefektīvākā ēka
Latvijā 2024, sarunu festivālā “LAMPA”.
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
– Ražošana un tirdzniecība
– Sadale
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
55
Obligātais iepirkums
Elektroenerģijas obligātais iepirkums (OI) ir Latvijas valsts noteikts
atbalsta mehānisms elektroenerģijas ražotājiem. To īsteno kā
elektroenerģijas iepirkumu vai garantēto maksu par elektrostacijā
uzstādīto jaudu. Atbilstoši Elektroenerģijas tirgus likumam publiskā
tirgotāja funkcijas Latvijā veic SIA “Enerģijas publiskais tirgotājs”.
Tiesības pārdot saražoto elektroenerģiju OI ietvaros vai saņemt
garantētu maksu par uzstādīto elektrisko jaudu līdz 2012. gadam
piešķīra Ekonomikas ministrija. Tās varēja iegūt ražotāji, kuri
elektroenerģiju ražo efektīvā koģenerācijā vai izmanto AER. Atbalstu
garantētās jaudas maksas veidā varēja saņemt koģenerācijas
stacijas, kuru uzstādītā jauda pārsniedz 4 MW. Nosacījumus
elektroenerģijas ražošanai, OI cenu un garantētās jaudas
maksājuma apmēru reglamentē Ministru kabineta noteikumi. OI
atbalsta apmērs ir atkarīgs no izmantoto energoresursu veida (vējš,
ūdens, biomasa, biogāze, dabasgāze), uzstādītās jaudas un citiem
parametriem. OI normatīvais regulējums ticis pastāvīgi pilnveidots,
lai stiprinātu atbalsta saņēmēju uzraudzību, nodrošinātu sniegtā
atbalsta pamatotību un veicinātu kopējo OI izmaksu samazinājumu.
2023. gada 1. maijā stājās spēkā Elektroenerģijas tirgus
likuma grozījumi, kas atcēla OIK maksājumus elektroenerģijas
galalietotājiem un ar OI saistītās izmaksas turpmāk tiek segtas no
valsts budžeta līdzekļiem. OI izmaksu segšanai tiek novirzīta daļa no
AS “Latvenergo” dividendēm. Lai palielinātu Latvijas energoietilpīgo
apstrādes rūpniecības uzņēmumu konkurētspēju, šīs kategorijas
uzņēmumiem tika sniegts OIK samazinājuma atbalsts. Vairāk
informācijas par OI atrodama SIA "Enerģijas publiskais tirgotājs"
mājaslapā.
Obligātā iepirkuma galvenie rādītāji
Pārskata gadā OI ietvaros iepirkts par 4 GWh jeb par 5 % mazāk
elektroenerģijas nekā 2023. gadā. Pārskata gada beigās ir deviņas
elektrostacijas, kuras izmanto tiesības saražoto elektroenerģiju
pārdot OI ietvaros vai saņemt garantētos jaudas maksājumus par
elektrostacijās uzstādīto elektrisko jaudu.
OI izmaksas virs tirgus cenas pārskata gadā saglabājušās
2023.gada līmenī, un tās veido 32 miljonus EUR.
Obligātā iepirkuma galvenie rādītāji
Mērv. 2020 2021 2022 2023 2024
Staciju skaits(gada sākumā) skaits 337 306 261
16 9
Uzstādītā jauda (gada sākumā) MW 1 331 1 168 1 087
887 885
OI ietvaros iepirktā elektroenerģija GWh 1 172 923 406
66 62
OI izmaksas virs tirgus cenas milj. EUR 150,7 75,8 11,5
32,0 32,3
OIK samazinājums: valsts atbalsts energoietilpīgiem uzņēmumiem milj. EUR 3,0 2,9 3,7
0,7 0,0
OI ietvaros iepirktās elektroenerģijas apjoms 2024. gadā
Biomasas elektrostacijas
Biogāzes elektrostacijas
Vēja elektrostacijas
Hidroelektrostacijas
44,7 %
31,1 %
0,2 %
24,0 %
62
GWh
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
– Ražošana un tirdzniecība
– Sadale
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
56
Elektroenerģijas sadale nodrošina elektroenerģijas plūsmu no
elektroenerģijas pārvades tīkla un sadales elektrotīkliem pieslēgtajiem
elektroenerģijas ražotājiem līdz elektroenerģijas patērētājiem.
Koncerna meitassabiedrība AS “Sadales tīkls” ir lielākais sadales
sistēmas operators Latvijā, kas sniedz elektroenerģijas sadales
pakalpojumu aptuveni 798 tūkstošiem klientu. Sadales elektrotīklu
veido zemsprieguma un vidsprieguma līnijas kabeļu un gaisvadu
līniju izpildījumā. Elektrotīkla kopgarums pēdējo piecu gadu laikā
samazināts aptuveni par 330 km, jo tiek optimizēti tehniskie risinājumi
un demontētas ilgstoši neizmantotās tīkla daļas. Tīkla rekonstrukcijas
rezultātā ik gadu pieaug kabeļu līniju īpatsvars – pēdējo piecu gadu
laikā tas pieaudzis no 38 % līdz 41 % no kopējā elektrolīniju garuma.
Ieguldījumi elektrotīklā un arvien plašāka kabeļu līniju izmantošana
uzlabo elektrolīniju noturību gan pret dabas apstākļiem, gan cilvēku
radītiem bojājumiem un paaugstina elektroapgādes kvalitāti.
AS “Sadales tīkls” pašlaik ir vienīgais elektroenerģijas sadales
sistēmas operators Baltijā, kas elektrolīniju defektu noteikšanā testē
un attīsta mākslīgā intelekta risinājumus, elektrotīklu defektēšanu un
apsekošanu veicot ar bezpilota lidaparātu jeb dronu palīdzību.
Elektroenerģijas zudumu īpatsvars sadales tīklā pārskata gadā bija
3,62%. Pēdējo piecu gadu laikā zudumi samazināti par 40GWh
jeb 14%.
Sadalītās elektroenerģijas apjoms 2024. gadā pieaudzis par 1,6%
jeb 95 GWh. Pozitīva dinamika elektroenerģijas patēriņā vērojama
tirdzniecības un sabiedriskās ēdināšanas, iedzīvotāju sektorā, kā
arī nerūpniecības sektorā, kur pieaugums vērojams par 2,9–3,9%.
Salīdzinot ar 2023. gadu, izteiktākais samazinājums vērojams
lauksaimniecības un rūpniecības sektorā, kur patēriņš mazinājies
attiecīgi par aptuveni 5,8 % un 1,4 %.
Sadales sistēmas pakalpojumu tarifus apstiprina SPRK. 2023.gada
1. jūlijā stājās spēkā jauni sadales pakalpojuma tarifi. Savukārt
2023.gada novembrī AS “Sadales tīkls” publicēja diferencēto tarifu
izmaiņas, kas ietver izmaksu samazinājumu attiecībā pret sākotnējā
tarifu projektā plānotajām izmaksām, kuras stājās spēkā 2024.gada
1.janvārī. Pārskata gadā būtiskas izmaiņas no tarifā iekļautajām un
pārskatītajām prognozēm netika konstatētas, līdz ar to 2025. gadā
paliek iepriekš spēkā esošās tarifa vērtības.
Sadale
Sadalītā elektroenerģija un zudumi
Mērv. 2020 2021 2022 2023 2024
Sadalītā elektroenerģija GWh 6 286 6 470 6 241
6 021 6 116
Elektroenerģijas sadales zudumi, tehnoloģiskais un
saimnieciskais patēriņš
GWh 277 271 256 242 237
t. sk. mikroģenerācijas uzkrājošie elektroenerģijas
zudumi
GWh 4 19 22
KOPĀ GWh 6 563 6 741 6 497 6 263 6 353
Elektroenerģijas zudumi % 3,99 % 3,79 % 3,73 %
3,72 % 3,62 %
Sadales tīklā saņemtā elektroenerģija
Mērv. 2020 2021 2022 2023 2024
No pārvades tīkla GWh 5 334 5 693 5 622
5 479 5 405
No mazajiem ražotājiem GWh 1 228 1 048 875
784 948
t. sk. mikroģenerācija GWh 2 4 25
82 121
KOPĀ GWh 6 563 6 741 6 497 6 263 6 353
Izolētā elektrotīkla īpatsvars
Mērv. 2020 2021 2022 2023 2024
Izolētais elektrotīkls % 59 % 61 % 62 % 65 % 67 %
92 322 km
kopējais sadales
elektrolīniju garums
28 894
transformatoru
apakšstacijas
30 298
transformatori
6 001 MVA
kopējā uzstādītā jauda
Sadales elektrolīniju garumi
Gaisvadu līnijas (0,4 kV)
Gaisvadu līnijas (6-20 kV)
Kabeļu līnijas (0,4 kV)
Kabeļu līnijas (6-20 kV)
30 %
29 %
31 %
10 %
92322
km
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
– Ražošana un tirdzniecība
– Sadale
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
57
Lai ierobežotu piemērojamā sadales tarifa strauju pieaugumu un
nodrošinātu izmaiņu prognozējamību nākotnē, no 2024. gada
1.janvāra līdz 2025. gada 31. decembrim mājsaimniecību lietotājiem
ar pieslēguma jaudu līdz 25 A ir noteikti sadales tarifa fiksētās daļas
pieauguma griesti divpadsmit mēnešu periodā. Starpība starp
apstiprināto un klientiem piemēroto tarifu tiek kompensēta no valsts
budžetā saņemtajām AS “Latvenergo” dividendēm. 2025. gadā,
salīdzinot ar 2024. gadu, tiek samazināts valsts atbalsta apmērs
sadales tarifa fiksētajai daļai mājsaimniecību lietotājiem ar pieslēguma
jaudu līdz 25A.
Investīcijas
Vienmērīga elektrosistēmas atjaunošana un modernizācija ir
viens no elektroenerģijas sadales sistēmas operatora galvenajiem
uzdevumiem. Īstenojot plānotos kapitālieguldījumu projektus, katru
gadu tiek uzlabots elektroapgādes drošums un kvalitāte, vienlaikus
rūpējoties par to, lai ilgtermiņā būtiski nemainītos sistēmas elementu
vidējais vecums, atjaunojamā elektrotīkla apjoms, kā arī nepieaugtu
remontdarbu apjomi.
2024.gada decembrī SPRK apstiprināja AS “Sadales tīkls” attīstības
plānu turpmākajiem 10 gadiem. 2025.–2034. gadā uzņēmums
atbilstoši nozares attīstības tendencēm un patērētāju pieprasījumam
turpinās sadales sistēmas rekonstrukciju un modernizāciju, lai
paaugstinātu elektrotīkla drošumu, kā arī īstenos viedā tīkla attīstību,
nekustamo īpašumu rekonstrukciju un speciālās tehnikas parka
modernizāciju un paaugstinās pakalpojumu kvalitāti elektrotīklā.
Rekonstrukcijas un izbūves darbi
Mērv. 2020 2021 2022
2023 2024
Gaisvadu līnijas (0,4 kV) km 367 718 573
404 503
Kabeļu līnijas (0,4 kV) km 571 525 392
380 286
Zemsprieguma elektrolīnijas KOPĀ km 938 1 243 965
784 790
Gaisvadu līnijas (6 – 20 kV) km 885 905 606
502 512
Kabeļu līnijas (6 – 20 KV) km 149 124 97
156 135
Vidsprieguma elektrolīnijas KOPĀ km 1 034 905 703
658 646
Rekonstruētas transformatoru apakšstacijas skaits 605 522 460
462 395
Izbūvēti pieslēgumi skaits 12 410 14 747 13 592
11 597 10 561
Investīcijas sadales aktīvos
Mērv. 2020 2021 2022 2023 2024
Investīcijas milj. EUR 87,4 84,8 84,6
99,6 122,3
Galvenie investīciju virzieni atbilstoši attīstības plānam ir:
y vienmērīga elektrotīkla pārbūve – elektrolīniju un 110 kV
apakšstaciju atjaunošana, izolēta elektrotīkla (kabelis, izolēts
vads vai piekarkabelis) īpatsvara palielināšana;
y elektroapgādes kvalitātes uzlabošana – elektroenerģijas
piegādes pārtraukuma ilguma (SAIDI), elektroenerģijas piegādes
pārtraukuma skaita (SAIFI) un bojājumu skaita samazināšana un
sprieguma kvalitātes uzlabošana;
y vieda elektrotīkla pārvaldība – līdzšinējo transformatoru nomaiņa
ar energoefektīvākām iekārtām, viedo skaitītāju verificēšana,
viedo elektrotīkla elementu savstarpēja integrācija un elektrotīkla
vadības sistēmu pilnveide, lai nodrošinātu kvalitatīvu un ātru datu
apmaiņu, tostarp divvirzienu datu plūsmu.
Elektroenerģijas sadales sistēmas modernizācijai tiek piesaistīts
arī ES finansējums Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM)
ietvaros. Kopējais projekta finansējums ir gandrīz 102 miljoni EUR.
ANM projekts uzsākts 2023. gadā, un tas īstenojams līdz 2026.gada
maijam. Programmas ietvaros paredzēts īstenot vairākus apjomīgus
projektus:
y sadales transformatoru tehnisko zudumu kompensēšana ar
saules enerģiju;
y sadales transformatoru nomaiņa;
y vidsprieguma līniju izbūve un pārbūve;
y ēku energoefektivitātes un siltumapgādes risinājumu uzlabošana;
y atbilstošu tehnisko parametru sadales pieslēgumu izveide AER
izmantošanas veicināšanai;
y nacionālās platformas izstrāde elektroenerģijas tirgus datu
apmaiņai un uzglabāšanai;
y viedās elektroenerģijas uzskaites sistēmas ieviešana;
y attālināti vadāmu vidsprieguma komutāciju un vadības iekārtu
uzstādīšana;
y jaudu pieejamības nodrošināšana;
y elektroenerģijas sadales sistēmas elektrotīkla attīstība, pārbūvējot
esošās elektroenerģijas sadales sistēmas gaisvadu līnijas par
kabeļlīnijām.
ANM projekta ietvaros 2024. gadā uzsākta arī REPowerEU aktivitāšu
īstenošana. Veikti iepirkumi un noslēgti līgumi, uzsākta objektu
izpilde, lai pilnveidotu tīkla digitālo pārvaldību un kabeļtīkla tehniskos
risinājumus, kā arī nodrošinātu jaudu pieejamību elektroenerģijas
lietotājiem.
Mikroģenerācija
Latvijā interese par jaunu mikroģeneratoru pieslēgšanu, salīdzinot
ar 2023. gadu, ir mazinājusies galvenokārt salīdzinoši zemākas
elektroenerģijas cenas dēļ. Papildu ietekmes faktors bija tīklā
nodotās elektroenerģijas uzskaites sistēmas izmaiņas.
2024. gadā izteikti straujš mikroģeneratoru pieslēgšanas
pieteikumu skaita pieaugums bija vērojams martā un aprīlī, kad
saskaņā ar grozījumiem Elektroenerģijas tirgus likumā bija pēdējie
mēneši, kad interesenti varēja kļūt par neto uzskaites sistēmas
dalībniekiem. No 2024. gada 1. maija sāka darboties jaunā neto
norēķinu sistēma. Neto norēķinu sistēmā gan klienta saražotās
un AS “Sadales tīkls” elektrotīklā nodotās, gan no tīkla saņemtās
elektroenerģijas apjoms tiek izteikts naudas izteiksmē. Neto
norēķinu sistēmai var pievienoties gan fiziskas, gan juridiskas
personas, tā sniedz lietotājam iespēju ieguvumus no saražotās
elektroenerģijas izmantot arī citos attiecīgā lietotāja objektos, kā arī
citas iespējas. Neto norēķinu sistēmu administrē elektroenerģijas
tirgotāji. Mājsaimniecības, kuras iepriekš pievienojušās neto
uzskaites sistēmai, to varēs izmantot līdz 2029. gada 28. februārim.
2024. gadā sadales sistēmai pieslēgti ap 4 200 jaunu
mikroģeneratoru. Kopējais sadales sistēmai pieslēgto
mikroģeneratoru skaits pārskata gada beigās sasniedza 23 087
ar kopējo ražošanas jaudu 195 MW. No tiem lielākā daļa ir saules
paneļi elektroenerģijas ražošanai mājsaimniecību pašpatēriņam.
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
– Ražošana un tirdzniecība
– Sadale
Rezultāti
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
58
Sadales sistēmai pieslēgto ģeneratoru, lielākoties SES, skaits
sasniedzis 1 200, un to kopējā ražošanas jauda sasniegusi aptuveni
467 MW. Papildus tam 2024. gadā AS “Sadales tīkls” saviem
klientiem ir izbūvējis 157 elektroauto uzlādes pieslēgumu vietas ar
kopējo pieslēgto jaudu 28 MW (vidēji 178 kW vienā objektā).
AS “Sadales tīkls” stratēģija 2022.–2027. gadam
2021. gadā AS “Sadales tīkls” padome apstiprināja uzņēmuma
stratēģiju 2022.–2027. gadam. Tā ir integrēta Latvenergo koncerna
stratēģijā 2022.–2026. gadam.
AS “Sadales tīkls” vispārējais ilgtermiņa mērķis ir ilgtspējīga un
ekonomiski pamatota elektroenerģijas sadales pakalpojuma
nodrošināšana, efektīvi pārvaldot elektrotīklu, uzlabojot
elektroapgādes drošumu un kvalitāti, kas ir svarīgi tautsaimniecības
konkurētspējai un izaugsmei, vienlaikus sekmējot klimatneitralitātes
mērķu sasniegšanu. Lai tiektos uz uzņēmuma vīzijas un vispārējā
stratēģiskā mērķa sasniegšanu, 2022.–2027.gadam ir izvirzīti četri
mērķi:
y kvalitatīva un droša elektroapgāde – galvenie darbības
virzieni šī mērķa sasniegšanai ir elektroenerģijas piegādes
pārtraukumu biežuma un ilguma mazināšana un efektīva
elektrotīkla, t. sk. viedā elektrotīkla, attīstība un pārvaldība;
y uzņēmuma digitālā transformācija – uzņēmums mērķtiecīgi
attīsta digitālos risinājumus, kas balstīti uz automatizētiem,
standartizētiem procesiem un centralizētu datu apmaiņu, kā
arī pilnveido digitālo vidi un pakalpojumus klientiem;
y uzņēmuma nebeidzama pilnveide un vērtības
palielināšana– stratēģijas periodā plānots turpināt uzņēmuma
darbības efektivitātes paaugstināšanu. Galvenie darbības
virzieni šī mērķa sasniegšanai ir uzņēmuma procesu attīstība,
sinerģija ar citiem operatoriem un komunikāciju turētājiem, kā
arī finanšu ilgtspēja un resursu efektīva pārvaldība;
y ilgtspējīga attīstība un klimatneitralitāte – galvenie
darbības virzieni šī mērķa sasniegšanai ir klientu un darbinieku
apmierinātības uzturēšana, SEG emisiju mazināšana un
publisko pieslēgumu izveide elektroauto uzlādei.
Katram no mērķiem ir izvirzīti arī galvenie sasniedzamie darbības
rādītāji, kas ļauj noteikt mērķa sasniegšanas progresu. Vairāk
informācijas sk. AS “Sadales tīkls” gada pārskatā.
MŪSU MISIJA
Nodrošinām nepārtrauktu, drošu un uzticamu
energoapgādi atbilstoši klientu dinamiskajām
vajadzībām.
MŪSU VĪZIJA
Būt Latvijas ekonomiskās attīstības virzītājam,
nodrošinot ilgtspējīgu energoapgādi.
AR ATBILDĪBU AR ENERĢIJU
AR DOMĀM
PAR NĀKOTNI
MŪSU VĒRTĪBAS
Mēs uzņemamies atbildību
par efektīvu un stabilu
energoapgādi, par savu
darbinieku drošību un
sabiedrības elektrodrošību
Esam drosmīgi un
mērķtiecīgi
Darām labu
klientam un
sabiedrībai
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
– Galvenie rādītāji
– Darbības vides raksturojums
– Finanšu rezultāti
– Finanšu risku vadība
– Notikumi pēc pārskata gada
beigām
– Priekšlikumi par peļņas sadali
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
Rezultāti
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
– Galvenie rādītāji
– Darbības vides raksturojums
– Finanšu rezultāti
– Finanšu risku vadība
– Notikumi pēc pārskata gada
beigām
– Priekšlikumi par peļņas sadali
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
60
Galvenie rādītāji
Lai nodrošinātu objektīvu un salīdzināmu finanšu rezultātu atspoguļošanu, Latvenergo koncerns un AS "Latvenergo" izmanto virkni finanšu rādītāju un koeficientu, kas tiek aprēķināti, pamatojoties uz finanšu pārskatiem.
Latvenergo koncerns
Darbības rādītāji 2024 2023 2022 2021 2020
Pārdotā elektroenerģija GWh 8 552 8 659 7 346 9 260 8 854
- Mazumtirdzniecība* GWh 6 140 6 208 5 452 6 706 6 394
- Vairumtirdzniecība** GWh 2 412 2 450 1 894 2 554 2 460
Pārdotā dabasgāze GWh 2 559 1 554 1 040 1 026 516
- Mazumtirdzniecība GWh 1 190 896 930 1 026 516
- Vairumtirdzniecība GWh 1 369 658 110 – –
Elektroenerģijas izstrāde GWh 4 842 5 132 3 822 4 517 4 249
Siltumenerģijas izstrāde GWh 1 665 1 698 1 777 2 072 1 702
Darbinieku skaits pārskata gada beigās 3 436 3 497 3 316 3 153 3 295
Moody's kredītreitings Baa2 (stabils) Baa2 (stabils) Baa2 (stabils) Baa2 (stabils) Baa2 (stabils)
EUR’000
Finanšu rādītāji 2024 2023 2022 2021 2020
Ieņēmumi 1 703 588 2 034 425 1 841 801 1 065 219 773 391
EBITDA 588 368 601 769 360 209 198 813 277 894
Saimnieciskās darbības peļņa 337 556 404 596 193 961 81 890 121 350
Peļņa pirms nodokļa 329 529 388 529 184 545 74 930 112 699
Pārskata gada peļņa 273 651 350 917 183 874 71 623 116 309
Dividendes mātessabiedrības akcionāram 212 199 152 538 70 160 98 246 127 071
Aktīvi*** 4 438 106 4 174 183 3 855 330 3 475 890 3 358 835
Ilgtermiņa aktīvi 3 689 511 3 377 267 3 078 635 2 894 502 2 976 192
Pašu kapitāls 3 006 926 2 963 080 2 356 419 2 123 448 2 118 242
Aizņēmumi 743 405 629 696 875 918 795 029 743 199
Neto aizņēmumi
1
656 851 511 240 763 161 697 950 555 876
Pamatdarbības neto naudas plūsma 540 642 575 682 126 499 67 250 281 647
Koriģēts FFO
2
*** 509 065 520 757 338 977 176 143 249 534
Kapitālieguldījumi 530 191 193 349 121 666 126 728 168 855
Ņemot vērā nozarē biežāk izmantojamos finanšu rādītājus un koeficientus, Latvenergo koncerna stratēģijā
2022.–2026.gadam noteiktos finanšu mērķus, kā arī koncerna aizņēmumu līgumos noteiktos finanšu
ierobežojumus, Latvenergo koncerns šeit ir noteicis un izmanto šādus finanšu rādītājus un koeficientus:
• rentabilitātes rādītājus – EBITDA; EBITDA rentabilitāte; saimnieciskās darbības peļņas rentabilitāte;
peļņas pirms nodokļiem rentabilitāte; peļņas rentabilitāte; aktīvu atdeve (ROA); pašu kapitāla atdeve
(ROE); ROE bez sadales; ieguldītā kapitāla atdeve (ROCE);
• kapitāla struktūras un likviditātes rādītājus – neto aizņēmumi
1
; koriģētais FFO
2
/ neto aizņēmumi;
kapitāla attiecības rādītājs; neto aizņēmumi / EBITDA; neto aizņēmumi/pašu kapitāls; vispārējais
apgrozāmo līdzekļu koeficients;
• dividenžu politikas rādītāju – dividenžu izmaksas rādītājs.
* Iekļaujot saimniecisko patēriņu
** tai skaitā OI ietvaros iepirktās enerģijas pārdošana Nord Pool
*** Salīdzinošie rādītāji pārrēķināti, atspoguļojot uzkrājumus CO
2
emisijas kvotām bruto vērtībā, atsevišķi no iepirktajām emisijas kvotām īstermiņa nemateriālajos
ieguldījumos
1 neto aizņēmumi =aizņēmumi pārskata gada beigās – nauda un naudas ekvivalenti pārskata gada beigās
2 koriģēts FFO = pamatdarbības neto naudas plūsma – (krājumu un īstermiņa nemateriālo ieguldījumu izmaiņas + parādu no līgumiem ar klientiem un citu
debitoru izmaiņas + pārējo īstermiņa finanšu ieguldījumu izmaiņas) – parādu piegādātājiem un pārējo kreditoru izmaiņas – valsts kompensācija par garantēto
atbalstu TEC par uzstādīto elektrisko jaudu
Finanšu koeficienti
2024 2023 2022 2021 2020
Formulas
EBITDA rentabilitāte 34,5 % 29,6 % 19,6 % 18,7 % 35,9 % EBITDA / ieņēmumi
Saimnieciskās darbības peļņas rentabilitāte 19,8 % 19,9 % 10,5 % 7,7 % 15,7 % Saimnieciskās darbības peļņa / ieņēmumi
Peļņas pirms nodokļiem rentabilitāte 19,3 % 19,1 % 10,0 % 7,0 % 14,6 % Peļņa pirms nodokļa / ieņēmumi
Peļņas rentabilitāte 16,1 % 17,2 % 10,0 % 6,7 % 15,0 % Pārskata gada peļņa / ieņēmumi
Koriģēts FFO / neto aizņēmumi 87 % 82 % 46 % 28 % 45 % Koriģēts FFO / ((neto aizņēmumi pārskata gada sākumā + neto aizņēmumi pārskata gada beigās) / 2)
Kapitāla attiecības rādītājs 68 % 71 % 61 % 61 % 63 % Pašu kapitāls pārskata gada beigās / aktīvi pārskata gada beigās
Neto aizņēmumi / EBITDA 1,0 1,1 2,0 3,2 2,0 (Neto aizņēmumi pārskata gada sākumā + neto aizņēmumi pārskata gada beigās) / 2 / EBITDA
Neto aizņēmumi / pašu kapitāls 0,22 0,17 0,32 0,33 0,26 Neto aizņēmumi pārskata gada beigās / pašu kapitāls pārskata gada beigās
Vispārējais apgrozāmo līdzekļu koeficients 1,6 2,0 1,2 1,4 1,5 Apgrozāmie līdzekļi pārskata gada beigās / īstermiņa kreditori pārskata gada beigās
Aktīvu atdeve (ROA) 6,4 % 8,7 % 5,0 % 2,1 % 3,2 % Pārskata gada peļņa / ((aktīvi pārskata gada sākumā + aktīvi pārskata gada beigās) / 2)
Pašu kapitāla atdeve (ROE) 9,2 % 13,2 % 8,2 % 3,4 % 5,3 % Pārskata gada peļņa / ((pašu kapitāls pārskata gada sākumā + pašu kapitāls pārskata gada beigās) / 2)
ROE bez sadales sistēmas operatora 12,3 % 19,9 % 16,3 % 5,5 % 7,7 %
(Pārskata gada peļņa – AS "Sadales tīkls" pārskata gada peļņa) / ((pašu kapitāls gada sākumā – AS "Sadales tīkls" pašu kapitāls gada
sākumā + pašu kapitāls gada sākumā gada beigas – AS " Sadales tīkls" pašu kapitāls gada beigās) / 2)
Ieguldītā kapitāla atdeve (ROCE) 9,2 % 11,9 % 6,3 % 2,9 % 4,2 %
Saimnieciskās darbības peļņa / ((pašu kapitāls pārskata gada sākumā + pašu kapitāls pārskata gada beigās) / 2 + (aizņēmumi
pārskata gada sākumā + aizņēmumi pārskata gada beigās ) / 2)
Dividenžu izmaksas rādītājs 64 % 73 % 88 % 63 % 126 % Mātessabiedrības akcionāram izmaksātās dividendes / mātessabiedrības peļņa iepriekšējā gadā
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
– Galvenie rādītāji
– Darbības vides raksturojums
– Finanšu rezultāti
– Finanšu risku vadība
– Notikumi pēc pārskata gada
beigām
– Priekšlikumi par peļņas sadali
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
61
AS “Latvenergo”
Darbības rādītāji 2024 2023 2022 2021 2020
Pārdotā elektroenerģija GWh 5 714 6 090 4 700 5 304 5 318
- Mazumtirdzniecība* GWh 3 561 3 830 3 540 3 999 4 235
- Vairumtirdzniecība** GWh 2 153 2 261 1 161 1 305 1 083
Pārdotā dabasgāze GWh 2 324 1 435 905 804 453
- Mazumtirdzniecība GWh 955 777 795 804 453
- Vairumtirdzniecība GWh 1 369 658 110 – –
Elektroenerģijas izstrāde GWh 4 790 5 115 3 800 4 495 4 215
Siltumenerģijas izstrāde GWh 1 423 1 457 1 531 1 800 1 475
Darbinieku skaits 1 430 1 414 1 329 1 269 1 267
Moody's kredītreitings Baa2 (stabils) Baa2 (stabils) Baa2 (stabils) Baa2 (stabils) Baa2 (stabils)
EUR’000
Finanšu rādītāji 2024 2023 2022 2021 2020
Ieņēmumi 1 057 016 1 397 179 1 231 015 592 785 385 612
EBITDA 441 694 473 295 280 325 85 275 197 889
Saimnieciskās darbības peļņa 282 556 362 267 198 812 52 367 111 630
Peļņa pirms nodokļa 313 857 362 660 209 362 79 520 154 848
Peļņa 265 575 331 561 209 362 79 520 154 848
Dividendes mātessabiedrības akcionāram 212 199 152 538 70 160 98 246 127 071
Aktīvi 3 734 345 3 520 293 3 305 536 2 915 587 2 760 155
Ilgtermiņa aktīvi 2 933 301 2 672 436 2 434 746 2 215 793 2 307 985
Pašu kapitāls 2 643 627 2 608 014 2 018 694 1 761 070 1 746 436
Aizņēmumi 765 160 618 179 863 938 782 322 733 392
Neto aizņēmumi
1
701 677 511 016 763 670 689 904 548 511
Pamatdarbības neto naudas plūsma*** 421 327 423 244 258 419 291 049 436 615
Kapitālieguldījumi 66 239 64 452 30 040 29 545 50 999
*Iekļaujot saimniecisko patēriņu
** tai skaitā OI ietvaros iepirktās enerģijas pārdošana Nord Pool
*** Salīdzinošie rādītāji pārrēķināti, atspoguļojot uzkrājumus CO
2
emisijas kvotām bruto vērtībā, atsevišķi no iepirktajām emisijas kvotām īstermiņa nemateriālajos
ieguldījumos
1 neto aizņēmumi = aizņēmumi pārskata gada beigās – nauda un naudas ekvivalenti pārskata gada beigās
Finanšu koeficienti 2024 2023 2022 2021 2020 Formulas
EBITDA rentabilitāte 41,8 % 33,9 % 22,8 % 14,4 % 51,3 % EBITDA / ieņēmumi
Saimnieciskās darbības peļņas rentabilitāte 26,7 % 25,9 % 16,2 % 8,8 % 28,9 % Saimnieciskās darbības peļņa / ieņēmumi
Peļņas pirms nodokļiem rentabilitāte 29,7 % 26,0 % 17,0 % 13,4 % 40,2 % Peļņa pirms nodokļa / ieņēmumi
Peļņas rentabilitāte 25,1 % 23,7 % 17,0 % 13,4 % 40,2 % Pārskata gada peļņa / ieņēmumi
Kapitāla attiecības rādītājs 71 % 74 % 61 % 60 % 63 % Pašu kapitāls pārskata gada beigās / aktīvi pārskata gada beigās
Neto aizņēmumi / pašu kapitāls 0,27 0,20 0,38 0,39 0,31 Neto aizņēmumi pārskata gada beigās / pašu kapitāls pārskata gada beigās
Vispārējais apgrozāmo līdzekļu koeficients 2,1 3,0 1,5 1,8 2,3 Apgrozāmie līdzekļi pārskata gada beigās / īstermiņa kreditori pārskata gada beigās
Aktīvu atdeve (ROA) 7,3 % 9,7 % 6,7 % 2,8 % 5,3 % Pārskata gada peļņa / ((aktīvi pārskata gada sākumā + aktīvi pārskata gada beigās) / 2)
Pašu kapitāla atdeve (ROE) 10,1 % 14,3 % 11,1 % 4,5 % 8,4 % Pārskata gada peļņa / ((pašu kapitāls pārskata gada sākumā + pašu kapitāls pārskata gada beigās) / 2)
Ieguldītā kapitāla atdeve (ROCE) 8,5 % 11,9 % 7,3 % 2,1 % 4,4 %
Saimnieciskās darbības peļņa / ((pašu kapitāls pārskata gada sākumā + pašu kapitāls pārskata gada beigās) / 2 + (aizņēmumi
pārskata gada sākumā + izņēmumi pārskata gada beigās ) / 2)
Dividenžu izmaksas rādītājs 64 % 73 % 88 % 63 % 126 % Mātessabiedrības akcionāram izmaksātās dividendes / mātessabiedrības peļņa iepriekšējā gadā
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
– Galvenie rādītāji
– Darbības vides raksturojums
– Finanšu rezultāti
– Finanšu risku vadība
– Notikumi pēc pārskata gada
beigām
– Priekšlikumi par peļņas sadali
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
62
Latvenergo koncerna darbību un rezultātus ietekmē dažādi globāli un reģionāli darbības vides faktori,
ieskaitot elektroenerģijas un dabasgāzes cenas. 2024. gadā:
y Nord Pool sistēmas cena samazinājās par 36%, savukārt elektroenerģijas cena Latvijā samazinājās
par 7%;
y dabasgāzes vidējā cena (Front Month) TTF (Nīderlandes dabasgāzes virtuālajā tirdzniecības punktā)
samazinājās par30%.
Zemākas elektroenerģijas cenas
Nord Pool elektroenerģijas biržā cenu samazinājumu galvenokārt ietekmēja zemākas dabasgāzes cenas
un augstāka AER izstrāde, pieaugot to jaudām. Pārskata gadā Nord Pool reģionā elektroenerģijas izstrāde
VES pieauga par 17 %, savukārt izstrāde SES – par 29 %. Siltāki laikapstākļi Eiropā un augstāka AER
izstrāde mazināja pieprasījumu pēc ogļu un dabasgāzes elektrostaciju izstrādes, kas vienlaikus ar stabilām
ogļu un dabasgāzes importa piegādēm un augstu krājumu līmeni veicināja cenu samazinājumu fosilā
kurināmā elektroenerģijas stacijās. Baltijā elektroenerģijas cenu ietekmēja galvenokārt ilgstošie starpvalstu
savienojumu remontdarbi, ierobežojot elektroenerģijas importu no Ziemeļvalstīm. Elektroenerģijas tirgu
palīdzēja stabilizēt arī Eiropas Komisijas īstenotais REPowerEU plāns, kas paredz īstenot enerģijas
taupīšanas pasākumus, enerģijas avotu dažādošanu, kā arī straujāku atjaunīgo energoresursu apguvi.
2024. gadā elektroenerģijas patēriņš Baltijas valstīs ir pieaudzis par 2 %, salīdzinot ar iepriekšējo gadu,
un tas sasniedza 27,5 TWh.
Elektroenerģijas izstrādes apjoms Baltijā palielinājies par 13 %, sasniedzot 17,9 TWh. Zemākas
Daugavas HES izstrādes ietekmē elektroenerģijas izstrādes apjoms Latvijā samazinājās par 5 % un
sasniedza 5,4TWh. Lielākas AER enerģijas izstrādes ietekmē elektroenerģijas izstrāde Igaunijā pieaugusi
par 5%, savukārt Lietuvā – par 40 %, sasniedzot attiecīgi 4,8 TWh un 7,7 TWh.
Energoresursu cenas
Janv 2023 Apr 2023 Jūl 2023 Okt 2023 Janv 2024 Apr 2024 Jūl 2024 Okt 2024
25
50
75
100
125
EUR/MWh, EUR/t
Elektroenerģija: Nord Pool Latvia Dabasgāze: TTF CO
2
kvotas
Avots: Nord Pool AS; Gas Infrastructure Europe (GIE); ICE Endex
Darbības vides raksturojums
Vidējā elektroenerģijas cena Nord Pool tirdzniecības reģionos (mēnešu), EUR/MWh
Reģions 2024 2023 Δ, %
Sistēmas cena 36,1 56,4 –36 %
Latvija 87,3 93,9 –7 %
Lietuva 87,2 94,4 –8 %
Igaunija 87,1 90,8 –4 %
Polija 96,2 111,7 –14 %
Zviedrija 33,8 49,3 –31 %
Somija 45,6 56,5 –19 %
Dānija 70,7 84,3 –16 %
Norvēģija 37,0 56,5 –35 %
Vācija 78,5 95,2 –18 %
Francija 58,0 96,9 –40 %
Lielbritānija 81,8 108,0 –24 %
Avots: Nord Pool AS
Dabasgāzes cenas samazinājušās
Dabasgāze AS “Latvenergo” TEC tiek izmantota kā pamata kurināmais. 2024. gadā TTF dabasgāzes
(Front Month) vidējā cena bija 34 EUR/MWh, kas ir par 30 % mazāka nekā 2023.gadā. Dabasgāzes
cenu samazinājumu galvenokārt ietekmēja atjaunīgo energoresursu jaudu pieaugums Eiropas Savienībā
un stabilas sašķidrinātās dabasgāzes (SDG) piegādes. Pārskata gadā elektroenerģijas izstrāde
ESdabasgāzes stacijās saruka par aptuveni 6 %, turpretī izstrāde no atjaunīgiem energorsursiem pieauga
par nepilniem 8 %, salīdzinot ar 2023. gadu. Eiropā 2024. gadā vidējais dabasgāzes krātuvju aizpildījuma
līmenis pēc GIE (Gas Infrastructure Europe) datiem bija 78 % (2023. gadā – 79 %).
Dabasgāzes tirgus dinamika ir cieši saistīta ar naftas un citu energoresursu tirgiem. 2024. gadā:
y Brent Crude Futures jēlnaftas vidējā cena samazinājās par 2%, un tā bija 80 USD/bbl. Naftas tirgus
cenu ietekmēja bažas par globālās ekonomikas attīstību, galvenokārt Ķīnā, kā rezultātā saglabājās
zemāks pieprasījums naftas tirgū. Piegāžu riskus ietekmēja ģeopolitiskā situācija Eiropā un Tuvajos
Austrumos. OPEC+ dalībvalstis turpinās ierobežot naftas ieguvi arī 2025.gadā;
y oglekļa emisijas kvotu (EUA DEC futures) vidējā cena samazinājās par 22 %, un tā sasniedza 66 EUR/t.
ES emisijas kvotu cenu lejupvērsto tendenci ietekmēja mazāks energoresursu pieprasījums. Eiropas
Parlamenta lēmums par papildu kvotu izsolīšanu REPowerEU plāna finansēšanai veicināja lielāku
kvotu piedāvājumu tirgū īstermiņā.
Kopš 2022. gada sākuma AS “Latvenergo” ir pārtraukusi dabasgāzes iegādes no Krievijas, pārorientējoties
uz SDG piegādēm no citām valstīm. Līdz 2032. gadam AS “Latvenergo” ir nodrošinājusi tiesības veikt
regulāras dabasgāzes piegādes KN Energies SDG terminālī 6 TWh gadā. 2024. gadā, izmantojot
KNEnergies SDG termināli, AS“Latvenergo” iegādājās 7 TWh dabasgāzes.
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
– Galvenie rādītāji
– Darbības vides raksturojums
– Finanšu rezultāti
– Finanšu risku vadība
– Notikumi pēc pārskata gada
beigām
– Priekšlikumi par peļņas sadali
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
63
2024. gadā Latvenergo koncerna ieņēmumi sasniedza
1 703,6 miljonus EUR, kas ir par 330,8 miljoniem EUR jeb 16 %
mazāk nekā gadu iepriekš. Ieņēmumu kritumu ietekmēja par
350,3 miljoniemEUR mazāki ieņēmumi no enerģijas pārdošanas,
ko noteica zemākas enerģijas pārdošanas cenas. Savukārt pozitīva
ietekme bijusi sadales segmenta ieņēmumu pieaugumam par
27,9 miljoniem EUR, stājoties spēkā jaunajiem AS “Sadales tīkls”
sadales tarifiem no 2023. gada 1. jūlija.
Latvenergo koncerna EBITDA ir par 13,4 miljoniem EUR
jeb 2 % mazāka, salīdzinot ar 2023. gadu, un tā sasniedza
588,4 miljonus EUR. To negatīvi galvenokārt ietekmēja
2 034
2023 2024
EBITDAIeņēmumi
1 704
602
588
MEUR
Ieņēmumi un EBITDA
Aktīvi
Ražošana un tirdzniecība
Sadale
Pārējie
4438 miljoni
EUR
49 %
42 %
9 %
DaugavasHES izstrādes samazinājums par 16 % salīdzinoši lielākas
pieteces Daugavā dēļ 2023. gadā. Tomēr Daugavas HES izstrāde
bija par 10 % lielāka nekā vidējā ilggadējā. Vienlaikus EBITDA
pozitīvi ietekmēja sadales tarifu izmaiņas no 2023. gada 1. jūlija,
kā arī zemākas dabasgāzes iepirkuma cenas. 2024. gadā TTF
dabasgāzes (Front Month) vidējā cena bija 34 EUR/MWh, kas ir par
30 % mazāka nekā gadu iepriekš. Tāpat EBITDA pozitīvi ietekmēja
par 33 % lielāks mazumtirdzniecībā pārdotās dabasgāzes apjoms,
kā arī par 18 % lielāka TEC izstrāde.
Koncerna peļņa 2024. gadā sasniedza 273,7 miljonus EUR.
Latvenergo koncerna finanšu rādītāji
Mērv. 2024 2023 Δ Δ, %
Ieņēmumi
milj. EUR 1 703,6 2 034,4 –330,8 –16 %
EBITDA
milj. EUR 588,4 601,8 –13,4 –2 %
Pārskata gada peļņa
milj. EUR 273,7 350,9 –77,3 –22 %
Aktīvi milj. EUR 4 438,1 4 174,2 263,9 6 %
Finanšu rezultāti
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
– Galvenie rādītāji
– Darbības vides raksturojums
– Finanšu rezultāti
– Finanšu risku vadība
– Notikumi pēc pārskata gada
beigām
– Priekšlikumi par peļņas sadali
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
64
Ražošana un tirdzniecība
Pārskata gadā ražošanas un tirdzniecības segments pēc
ieņēmumiem un EBITDA ir lielākais Latvenergo koncerna darbības
segments. Lielāko daļu jeb 92 % no ražošanas un tirdzniecības
segmenta ieņēmumiem veidoja elektroenerģijas pakalpojumu un
dabasgāzes tirdzniecības ieņēmumi, bet 8 % – siltumenerģijas
ieņēmumi.
Segmenta ieņēmumus negatīvi ietekmēja par 350,3miljoniemEUR
mazāki ieņēmumi no enerģijas pārdošanas, ko noteica zemākas
enerģijas pārdošanas cenas.
Savukārt segmenta EBITDA negatīvi ietekmēja galvenokārt
Daugavas HES izstrādes samazinājums par 16 % salīdzinoši lielākas
pieteces Daugavā dēļ 2023. gadā. Tomēr Daugavas HES izstrāde
bija par 10 % lielāka nekā vidēji ilggadējā. Vienlaikus pozitīvi EBITDA
ietekmēja zemākas dabasgāzes iepirkuma cenas. Pārskata gadā
TTF dabasgāzes (Front Month) vidējā cena bija 34 EUR/MWh, kas
ir par 30 % mazāka nekā gadu iepriekš. Tāpat segmenta EBITDA
pozitīvi ietekmēja par 33 % lielāks mazumtirdzniecībā pārdotās
dabasgāzes apjoms, kā arī par 18 % lielāka TEC elektroenerģijas
izstrāde.
Latvenergo koncernā saražotas 4 842 GWh elektroenerģijas,
kas atbilst 79 % no mazumtirdzniecībā pārdotās elektroenerģijas
(2023.gadā – 83 %).
Segmenta īpatsvars Latvenergo koncernā
Ieņēmumi
78 %
EBITDA
75 %
Aktīvi
49 %
Darbinieki
32 %
Darbības rādītāji Mērv. 2024 2023 Δ Δ, %
Elektroenerģijas klientu skaits
tūkst. 896 845 51 6 %
Pārdotā elektroenerģija
GWh 8 552 8 658 –106 –1 %
Mazumtirdzniecībā*
GWh 6 140 6 208 –68 –1 %
Vairumtirdzniecībā** GWh 2 412 2 450 –38 –2 %
Dabasgāzes klientu skaits
tūkst. 65 49 16 33 %
Pārdotā dabasgāze
GWh 2 559 1 554 1 005 65 %
Mazumtirdzniecībā
GWh 1 190 896 294 33 %
Vairumtirdzniecībā GWh 1 369 658 711 108 %
Elektroenerģijas izstrāde
GWh 4 842 5 136 –294 –6 %
HES
GWh 3 147 3 729 –582 –16 %
TEC
GWh 1 633 1 385 248 18 %
SES un VES GWh 44 5 39 747 %
Liepājas ražotnes
GWh 17 16 1 6 %
Siltumenerģijas izstrāde
GWh 1 665 1 698 –33 –2 %
TEC
GWh 1 423 1 457 –34 –2 %
Liepājas ražotnes GWh 242 241 1 0 %
Finanšu rādītāji
Mērv. 2024 2023 Δ Δ, %
Ieņēmumi
milj. EUR 1 368,7 1 724,7 –356,0 –21 %
EBITDA milj. EUR 443,8 480,2 –36,4 –8 %
Aktīvi
milj. EUR 2 178,9 1 986,9 192,0 10 %
Kapitālieguldījumi milj. EUR 395,0 76,8 318,1 414 %
* Iekļaujot saimniecisko patēriņu
** Tai skaitā OI ietvaros iepirktās enerģijas pārdošana Nord Pool
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
– Galvenie rādītāji
– Darbības vides raksturojums
– Finanšu rezultāti
– Finanšu risku vadība
– Notikumi pēc pārskata gada
beigām
– Priekšlikumi par peļņas sadali
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
65
Ražošana
Latvenergo koncerns ir viens no lielākajiem elektroenerģijas ražotājiem Baltijā. Koncerna kopējais
saražotās elektroenerģijas apjoms 2024. gadā veidoja 27 % no kopējā Baltijā izstrādātā elektroenerģijas
apjoma, turklāt 66 % elektroenerģijas saražoti no atjaunīgajiem energoresursiem (2023. gadā – 73 %).
Latvenergo savās elektrostacijās ir saražojis 4 842 GWh elektroenerģijas un 1 665 GWh siltumenerģijas.
Lai gan mazākas ūdens pieteces Daugavā dēļ pārskata gadā elektroenerģijas izstrādes apjoms Daugavas
HES ir samazinājies par 16 %, salīdzinot ar 2023. gadu, izstrāde ir par 10 % lielāka nekā vidējā ilggadējā,
sasniedzot 3 143 GWh. Kā liecina Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centra dati, vidējā ūdens
pietece Daugavā 2024. gadā bija 628 m
3
/s, bet gadu iepriekš tā bija 789 m
3
/s.
Pakāpeniski normalizējoties dabasgāzes cenām, aizvien konkurētspējīgākas un tirgū pieprasītākas kļūst
AS “Latvenergo” TEC ražotnes. Elektroenerģijas izstrāde AS “Latvenergo” TEC sasniedza 1 633 GWh,
kas ir par 18 % vairāk nekā 2023. gadā. AS “Latvenergo” TEC darbība tiek pielāgota elektroenerģijas
tirgus apstākļiem un siltumenerģijas pieprasījumam.
Saražotās siltumenerģijas apjoms nav būtiski mainījies, salīdzinot ar 2023. gadu, un tas sasniedza
1 665 GWh.
3 143 GWh
-16 %
1 633 GWh
+18 %
2024
100
200
300
400
500
600
700
800
900
Janv 2023 Apr 2023 Jūl 2023 Okt 2023 Janv 2024 Apr 2024 Jūl 2024 Okt 2024
Elektroenerģijas izstrāde Daugavas HES un AS “Latvenergo” TEC
GWh
AS “Latvenergo” TEC Daugavas HES
Tirdzniecība
2024. gada beigās Latvenergo koncerna elektroenerģijas klientu skaits sasniedz 896 tūkstošus, no
tiem ārpus Latvijas – vairāk nekā 284 tūkstoši. Kopējais elektroenerģijas klientu skaits uzrāda pozitīvu
pieaugumu par 6 %, ko galvenokārt nosaka klientu skaita pieaugums Lietuvas mājsaimniecību tirgū, kā
arī klientu skaita pieaugums Igaunijā.
Pārskata gadā Latvenergo saviem klientiem Baltijā pārdeva 6 140 GWh elektroenerģijas, kas ir aptuveni
tikpat, cik gadu iepriekš. 42 % no mazumtirdzniecībā pārdotā elektroenerģijas apjoma ir pārdota
ārpus Latvijas. Latvenergo koncerna pārdotās elektroenerģijas apjoms Latvijā ir 3 561 GWh, Lietuvā –
1894GWh, un Igaunijā – 685 GWh.
Turpinās dabasgāzes segmenta izaugsme, un Latvenergo dabasgāzes klientu skaits decembra
beigās pārsniedz jau 65 tūkstošus klientu, kas ir par 33 % vairāk nekā 2023. gadā. Mazumtirdzniecībā
pārdotās dabasgāzes apjoms Baltijā ir pieaudzis par 33 %, sasniedzot 1 190 GWh. Kopumā, ieskaitot
vairumtirdzniecību, pārdotas 2 559 GWh dabasgāzes, kas ir par 65 % vairāk nekā gadu iepriekš.
Citu mazumtirdzniecības produktu un pakalpojumu attīstība Baltijas valstīs:
y paplašināts Elektrum Drive uzlādes tīkls Baltijā, kurā decembra beigās pieejamas jau vairāk nekā
750 pieslēgvietas. Pārskata gadā veiktas vairāk nekā 115 tūkstoši uzlādes 2 500 MWh apmērā,
sniedzot vairāk nekā 1,5 tūkstošus tonnu CO
2
izmešu ietaupījumu. Ar Elektrum Drive lietotni uzlādes
var veikt arī e-mobi tīklā Latvijā un LIDL uzlādes stacijās Lietuvā un Igaunijā – kopā Elektrum Drive
klientiem pieejamas 974 pieslēgvietas Baltijā;
y 2024. gadā tika izveidota Drošībai & Komfortam produktu grupa, kur ietilpst apdrošināšanas produkti
Baltijas valstīs, kā arī servisa produktu līnija Latvijā, piedāvājot dažādus abonēšanas pakalpojumus–
dūmvadu tīrīšanu, gāzes katlu apkopi. Elektrum Apdrošināts klientu portfeli Baltijā kopumā veido
vairāk nekā 145 tūkstoši klientu.
2024. gadā paveiktais
Mazumtirdzniecības
klientiem Baltijā
pārdotas
6 140 GWh
elektroenerģijas
Mazumtirdzniecības
klientiem Baltijā
pārdotas
1 190 GWh
dabasgāzes
Elektrum Apdrošināts
klientu skaits
decembra beigās
pārsniedz
145 tūkstošus
Elektrum Drive
uzlādes tīklā
Baltijā decembra
beigās pieejamas
vairāk nekā
750 pieslēgvietas
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
– Galvenie rādītāji
– Darbības vides raksturojums
– Finanšu rezultāti
– Finanšu risku vadība
– Notikumi pēc pārskata gada
beigām
– Priekšlikumi par peļņas sadali
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
66
Sadale
2023. gada 1. jūlijā stājās spēkā AS “Sadales tīkls” sadales
pakalpojuma tarifi, tarifa aprēķinā palielinot fiksētā tarifa proporciju,
kas ir atbilstošāks risinājums faktiskajai sadales tīkla uzturēšanas
izmaksu struktūrai. Savukārt no 2024. gada 1. janvāra visiem
AS “Sadales tīkls” elektroenerģijas sadales sistēmas pakalpojumu
plāniem “Pamata” tiek nodrošināts valsts atbalsts, tādējādi
nodrošinot tarifu pieauguma pakāpeniskumu un prognozējamību.
Pārskata gadā piešķirtais valsts atbalsts ir 42,6 miljoni EUR.
Līdz ar jauno tarifu ieviešanu un sadalītās elektroenerģijas
pieaugumu par 2 % ir uzlabojušies sadales segmenta finanšu
rezultāti. 2024. gadā segmenta ieņēmumi ir par 8 % lielāki, un tie ir
371,3miljoniEUR. Savukārt EBITDA ir par 19 % lielāka un sasniedz
133,2 miljonus EUR. Negatīvi finanšu rezultātus ietekmēja par
7,8 miljoniem EUR lielākas elektroenerģijas pārvades pakalpojuma
izmaksas, jo 2023. gada 1. jūlijā tika palielināti arī pārvades
pakalpojuma tarifi.
2024. gadā apstiprināta AS “Sadales tīkls” ilgtspējas stratēģija
2024.-2027.gadam. Stratēģijā izvirzītie ilgtspējīgas attīstības mērķi
līdzsvaro atbildīgu uzņēmējdarbības praksi ar ekonomiskās, vides,
sociālās un pārvaldības jomām, kas atbilst ilgtspējīgas attīstības
kritērijiem un ir pamats sadarbībai ar ieinteresētajām pusēm.
Vairāk informācijas sk. sadaļā “Darbības segmenti”.
2024. gadā
atjaunoti vairāk nekā
1 400 km
elektrolīniju
Darbības rādītāji Mērv. 2024 2023 Δ Δ, %
Sadalītā elektroenerģija
GWh 6 116 6 021 95 2 %
Sadales zudumi
GWh 237 242 –5 –2 %
SAIFI*
Skaits 2,17 2,70 –0,53 –20 %
SAIDI* Minūtes 214,7 266,0 –51,3 –19 %
Finanšu rādītāji
Mērv. 2024 2023 Δ Δ, %
Ieņēmumi
milj. EUR 371,3 343,3 27,9 8 %
EBITDA milj. EUR 133,2 111,9 21,3 19 %
Aktīvi milj. EUR 1 841,6 1 800,4 41,2 2 %
RAB
milj. EUR 1 582,7 1 582,7 0,1 0 %
Kapitālieguldījumi milj. EUR 122,3 99,6 22,7 23 %
*Ieskaitot vētru un citu dabas stihiju radītus bojājumus
Segmenta īpatsvars Latvenergo koncernā
Ieņēmumi
22 %
EBITDA
23 %
Aktīvi
41 %
Darbinieki
48 %
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
– Galvenie rādītāji
– Darbības vides raksturojums
– Finanšu rezultāti
– Finanšu risku vadība
– Notikumi pēc pārskata gada
beigām
– Priekšlikumi par peļņas sadali
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
67
Investīcijas
Latvenergo koncernam aizvien vairāk attīstot AER ražošanas jaudas
Baltijā, būtiski audzis koncerna investīciju apjoms. 2024. gadā
investīcijās ieguldīti 530 miljoni EUR, kas ir 2,7 reizes vairāk
nekā gadu iepriekš. Aptuveni 2/3 no kopējām investīcijām jeb
345miljoniEUR ieguldīti jaunās vēja un saules ražošanas jaudās.
Pārskata gadā 35 % no kopējām investīcijām novirzīti vēja parku
attīstībā. 2024. gadā AS “Latvenergo” iegādājusies 124 MW VES
projektu Telšiai Lietuvā. Tas ļaus uzsākt vēja enerģijas ražošanu jau
2026.gadā. Sagaidāmās Telšiai vēja parka būvniecības izmaksas
plānotas aptuveni 200 miljonu EUR apmērā. Tāpat 2024. gadā
AS“Latvenergo” kļuvusi par SIA “Laflora Energy” 100 % kapitāla
daļu īpašnieku, lai Kaigu purvā Līvbērzes pagastā būvētu vēja
elektrostaciju ar kopējo jaudu 109 MW un uzsāktu elektroenerģijas
ražošanu 2026. gadā. Sagaidāmās vēja parka būvniecības
izmaksas plānotas 185 miljonu EUR apmērā. Pārskata gadā
darbību uzsākusi arī Akmenes VES (19,6 MW) Lietuvā.
Elektrum saules parku attīstībā novirzīti 30 % no kopējām
investīcijām. 2024. gada novembrī AS “Latvenergo” ir iegādājusies
SIA “DSE Aizpute Solar”, lai līdz 2025. gada beigām izbūvētu līdz
šim lielāko SES ar kopējo jaudu 265 MW. Projekta būvniecības
izmaksas plānotas 135 miljonu EUR apmērā.
Kopumā pārskata gadā darbu uzsākuši desmit saules parki Latvijā
ar kopējo jaudu 74MW, divi saules parki Igaunijā ar kopējo jaudu
24MW, bet Lietuvā 2024. gada laikā ekspluatācijā nodoti 2saules
parki ar kopējo jaudu 16,9 MW. Attiecīgi kopējais ekspluatācijā
nodoto parku skaits Lietuvā pieauga līdz 7, un kopējā uzstādītā
jauda sasniedza 33,5 MW. No tās 29,6 MW jauda ir pārdota vai
izīrēta Elektrum Lietuva UAB klientiem, savukārt 3,9 MW ražo
elektroenerģiju Latvenergo vajadzībām. 2024. gada beigās
Latvenergo koncernam ir jau 14 saules parki ar uzstādīto jaudu
102MW.
Tāpat turpināti rekonstrukcijas darbi un iepirkumu procedūras
pēdējo trīs Daugavas HES hidroagregātu atjaunošanai. Kopumā
Daugavas HES aktīvos pārskata gadā investēti 18,7 miljoni EUR.
Pārskata gadā sadales sistēmas aktīvos veiktās investīcijas
sasniedz 122,3 miljonus EUR, kas ir aptuveni 1/4 no kopējām
koncerna investīcijām. Lielākā daļa līdzekļu tiek ieguldīti elektrolīniju
un transformatoru izbūvē un rekonstrukcijā, tādējādi nodrošinot
augstu tīkla pakalpojumu kvalitāti, tehniskos rādītājus un darbības
drošumu.
Vairāk informācijas sk. sadaļā “Darbības segmenti”.
Kapitālieguldījumi
Ražošana un tirdzniecība
Sadale
Pārējie
530 miljoni
EUR
74 %
23 %
3 %
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
– Galvenie rādītāji
– Darbības vides raksturojums
– Finanšu rezultāti
– Finanšu risku vadība
– Notikumi pēc pārskata gada
beigām
– Priekšlikumi par peļņas sadali
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
68
Finansēšana un likviditāte
Investīciju projektu finansēšanu Latvenergo koncerns veic no
pašu līdzekļiem un ārējā aizņemtā ilgtermiņa finansējuma, kas tiek
regulāri un savlaicīgi piesaistīts finanšu un kapitāla tirgos.
Savlaicīga aizņemtā finansējuma piesaiste ir būtiska optimālas
aizdevumu refinansēšanās riska vadības nodrošināšanai, kā arī
aizdevumu pamatsummu atmaksu veikšanai saistošajā termiņā.
Pārskata gadā AS “Latvenergo” piesaistīja jaunu ilgtermiņa
aizņēmumu no Ziemeļu Investīciju bankas 230 miljonu EUR
apmērā investīciju finansēšanai un refinansēšanai. Pēc pārskata
gada beigām, 2025. gada martā, AS “Latvenergo” ir piesaistījusi
ilgtermiņa aizņēmumu arī no Eiropas Investīciju bankas
200miljonuEUR apmērā.
2024. gada 31. decembrī koncerna aizņēmumi ir 743,4miljoniEUR
(2023. gada 31. decembrī – 629,7 miljoni EUR), no kuriem visi ir
ilgtermiņa aizņēmumi, izņemot īstermiņa aizņēmumu no valsts
attīstības finanšu institūcijas 30 tūkstošu EUR apmērā. Ilgtermiņa
aizņēmumu portfeli veido gan aizņēmumi no komercbankām
un starptautiskajām finanšu institūcijām, gan zaļās obligācijas
200miljonuEUR apmērā.
116,5
67,9
187,9
128,1
104,7
86,6
2030 2031-2034
52,8
85,5
2028 20292024 20262025 2027
Latvenergo koncerna ilgtermiņa aizņēmumu atmaksas grafiks
Aizņēmumi Atmaksāts pārskata gadāZaļās obligācijas
MEUR
Ārējā finansējuma piesaistes avoti ilgtermiņā ir mērķtiecīgi
diversificēti, tādējādi izveidojot sabalansētu finansējuma piesaistes
avotu īpatsvaru kopējā aizņēmumu portfelī.
2024. gada 31. decembrī visi aizņēmumi ir eirovalūtā. Ilgtermiņa
aizņēmumu vidējais svērtais atmaksas periods ir 3,8 gadi
(2023. gada 31. decembrī – 3,9 gadi); vidējā svērtā efektīvā
procentu likme (kopā ar procentu mijmaiņas darījumiem) ir 3,3 %
(2023. gada 31. decembrī – 3,2 %). Tāpat ir nodrošināti saistību
segšanai pietiekami kredītu apkalpošanas rādītāji.
Latvenergo koncerna esošajos aizņēmumu līgumos visi noteiktie
finanšu rādītāju ierobežojumi pārskata gadā ir ievēroti.
Pēc pārskata gada beigām, 2025. gada februārī AS “Latvenergo”
jau ceturto reizi ir ieguvusi balvu par labākajām investoru attiecībām
starp visiem obligāciju emitentiem Nasdaq Baltic biržu regulētajos
tirgos Baltijas valstīs. Kopš 2012. gada emitējot obligācijas, to
novērtējums investoru vērtējumā ir nemainīgi augsts.
Tāpat pēc pārskata gada beigām, 2025. gada martā, starptautiskā
kredītreitingu aģentūra Moody’s pārapstiprināja AS “Latvenergo”
kredītreitingu Baa2 līmenī ar stabilu nākotnes perspektīvu. Reitings
Baa2 ir nemainīgi stabils kopš 2015. gada, apliecinot Latvenergo
koncerna stabilitāti un finansiālo uzticamību.
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
– Galvenie rādītāji
– Darbības vides raksturojums
– Finanšu rezultāti
– Finanšu risku vadība
– Notikumi pēc pārskata gada
beigām
– Priekšlikumi par peļņas sadali
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
69
Latvenergo koncerna darbība ir pakļauta dažādiem finanšu riskiem:
tirgus riskiem, kredītriskam un likviditātes, un naudas plūsmas
riskam. Finanšu risku vadības politika ir veidota tā, lai samazinātu
šo risku potenciāli negatīvo efektu uz finanšu rezultātiem. Finanšu
risku vadības ietvaros Latvenergo koncerns izmanto finanšu risku
kontroles un veic risku ierobežošanas pasākumus, samazinot risku
atvērtajās pozīcijās.
a) Tirgus riski
I) Cenas risks
Cenas risks var negatīvi ietekmēt Latvenergo koncerna finanšu
rezultātus, ja tiek novērota ražošanas ieņēmumu samazināšanās
vai arī nesaskaņotība starp mainīgajām tirgus cenām un fiksētajām
mazumtirdzniecības cenām.
Galvenie avoti, kas Latvenergo koncernu pakļauj cenu riskam, ir
mainīgās elektroenerģijas tirgus cenas Nord Pool biržā Baltijas
valstu tirdzniecības apgabalos un dabasgāzes cena TEC kurināmā
vajadzībām. Koncerna finanšu rezultātus var negatīvi ietekmēt
elektroenerģijas tirgus cenas svārstības, kas atkarīgas no
laikapstākļiem Ziemeļvalstīs, resursu cenām pasaules tirgos, kā arī
lokālu faktoru (ūdens pieejamības un gaisa temperatūras) iespaids
uz elektroenerģijas ražošanas iespējām. Pieprasījuma– piedāvājuma
faktoru un sezonālu svārstību dēļ dabasgāzes cenas izmaiņas var
negatīvi ietekmēt starpību starp fiksētajām mazumtirdzniecības
cenām līgumos ar klientiem un TEC mainīgajām ražošanas
izmaksām.
Cenu riska ierobežošanai Latvenergo koncerns izmanto ilgtermiņa
fiksētu cenu piegāžu līgumus ar klientiem, elektroenerģijas
atvasinātos finanšu instrumentus un dabasgāzes piegādes par
fiksētām cenām. Cenu riska ietekme uz ražošanu tiek slēgta
pakāpeniski, līdz kārtējā gada sākumam veicot cenas fiksēšanu
68 % no plānotā elektroenerģijas izstrādes apjoma. Tālāku riska
aizvēršanu ierobežo Daugavas HES izstrādes sezonālais raksturs.
Cenas fiksēšanas līmenis decembra beigās sasniedza 77 % no
gada ražošanas apjoma.
II) Procentu likmju risks
Procentu likmju risks Latvenergo koncernā galvenokārt rodas no
aizņēmumiem, kuriem ir noteikta mainīga procentu likme, radot
risku, ka finanšu izmaksas koncernā būtiski palielinās, pieaugot
atsauces likmei. Aizņēmumiem no kredītiestādēm galvenokārt ir
mainīgā procentu likme, kas veidojas no 6 mēnešu EURIBOR un
pievienotās likmes. Latvenergo koncerna Finanšu risku vadības
politika nosaka, ka fiksētās likmes īpatsvars aizņēmumu portfelī
(ņemot vērā atvasināto finanšu instrumentu un emitēto obligāciju
efektu) jāuztur virs 35 %, bet vidējais svērtais fiksētās procentu
likmes periods – robežās no 1 līdz 4 gadiem. Ņemot vērā noslēgtos
procentu likmju mijmaiņas darījumus un emitētās obligācijas ar
fiksēto procentu likmi, 2024. gada 31. decembrī 37 % no koncerna
ilgtermiņa aizņēmumiem ir nofiksēta procentu likme, un vidējais
svērtais fiksētās procentu likmes periods ir 1,4 gadi.
III) Valūtas risks
Valūtas risks rodas, ja nākotnes transakcija vai aktīvi, vai saistības ir
izteikti citā valūtā nekā funkcionālā valūta.
2024. gada 31. decembrī visi Latvenergo koncerna aizņēmumi ir
eiro, un pārskata gadā Latvenergo koncernam nebija investīciju,
kuras būtu pakļautas vērā ņemamam valūtas riskam.
Gadījumos, kad būtu nepieciešama valūtas riska ierobežošana,
Finanšu risku vadības politika nosaka valūtas nākotnes maiņas
darījumu slēgšanu. Pārskata gadā koncernam un mātessabiedrībai
nebija noslēgti nākotnes ārvalstu valūtu maiņas darījumi.
b) Kredītrisks
Kredītrisks tiek pārvaldīts Latvenergo koncerna līmenī. To galvenokārt
rada nauda un naudas ekvivalenti, atvasinātie finanšu instrumenti
un noguldījumi bankās, pircēju un pasūtītāju parādi. Pircēju un
pasūtītāju parādu kredītriska koncentrāciju samazina plašais
Latvenergo koncerna klientu skaits, jo koncernam nav nozīmīgas
kredītriska koncentrācijas attiecībā uz kādu darījumu partneri vai
līdzīgu darījumu partneru grupu.
Kredītrisks saistībā ar naudu un īstermiņa noguldījumiem bankās tiek
pārvaldīts, sabalansējot finanšu aktīvu un instrumentu izvietojumu, lai
vienlaikus izvēlētos izdevīgākos piedāvājumus un samazinātu risku
zaudēt finanšu līdzekļus. Pārskata gadā noteiktie kredītlimiti nav
pārsniegti, un Latvenergo koncerns nesagaida būtiskus zaudējumus
līdz ar kredītriska iestāšanos.
c) Likviditātes un naudas plūsmas risks
Latvenergo koncerna likviditātes un naudas plūsmas riska
ierobežošanas mērķis ir uzturēt atbilstošu naudas un naudas
ekvivalentu daudzumu vai nodrošināt atbilstošu finansējumu,
izmantojot banku piešķirtās kredītlīnijas, lai pildītu savas esošās
un paredzamās saistības, kā arī lai kompensētu naudas plūsmas
svārstības, kas radušās dažādu finanšu risku ietekmē. 2024. gada
31. decembrī Latvenergo koncerna likvīdie aktīvi (nauda un
noguldījumi īstermiņa depozītos līdz 3 mēnešiem) sasniedz
86,6miljonusEUR (2023. gada 31. decembrī – 118,5miljonusEUR),
savukārt likviditātes koeficients ir 1,6 (2,0).
Latvenergo koncerna naudas līdzekļus 86,6 miljonu EUR apmērā
plānots izmantot esošo aizņēmumu pamatsummu atmaksai,
dividenžu izmaksai, kā arī investīciju un operatīvo izmaksu
finansēšanai.
Latvenergo koncerns nepārtraukti uztur koncerna naudas plūsmas
un likviditātes prognozes, kas sastāv no pieejamo aizņēmumu un
naudas un naudas ekvivalentu kopējā apjoma izvērtējuma.
Finanšu risku vadība
Par Latvenergo koncernu
Korporatīvā pārvaldība
Darbības segmenti
Rezultāti
– Galvenie rādītāji
– Darbības vides raksturojums
– Finanšu rezultāti
– Finanšu risku vadība
– Notikumi pēc pārskata gada
beigām
– Priekšlikumi par peļņas
sadali
Ilgtspējas ziņojums
Vadības ziņojuma pielikumi
Finanšu pārskati
Neatkarīgu revidentu ziņojumi
70
Notikumi pēc pārskata gada beigām
2025. gada 9. februārī Igaunija, Latvija un Lietuva ir veiksmīgi sinhronizējusi savas elektroenerģijas sistēmas
ar Kontinentālās Eiropas sinhrono zonu. Līdz ar sinhronizāciju darbu uzsācis Igaunijas, Latvijas un Lietuvas
pārvades sistēmas operatoru Baltijas balansēšanas jaudu tirgus. AS “Latvenergo” ir kvalificējis Daugavas
HES un TEC iekārtas balansēšanas pakalpojumu sniegšanai un piedalās balansēšanas pakalpojumu
nodrošināšanā.
2025. gada martā AS “Latvenergo” ir piesaistījusi aizņēmumu no Eiropas Investīciju bankas par summu
200milj.EUR ar 15 gadu atmaksas termiņu.
2025. gada martā starptautiskā kredītreitingu aģentūra Moody’s ir apstiprinājusi AS “Latvenergo”
kredītreitingu. AS “Latvenergo” kredītreitings paliek nemainīts Baa2 līmenī ar stabilu nākotnes perspektīvu.
2025. gada 8. aprīlī AS “Latvenergo” akcionāru sapulce par AS “Latvenergo” padomes locekli uz piecu
gadu termiņu iecēla Rodžeru Jāni Griguli, kuru par atbilstošāko atzina Valsts kancelejas veidotā atlases
komisija.
Laika posmā kopš pārskata gada pēdējās dienas nav bijuši papildu notikumi, kas būtiski ietekmētu
Latvenergo koncerna un AS “Latvenergo” 2024. gada revidētos finanšu pārskatus.
Priekšlikumi par peļņas sadali
Atbilstoši likumam “Par valsts budžetu 2025. gadam un budžeta ietvaru 2025., 2026. un 2027. gadam”
AS “Latvenergo” maksājamo dividenžu paredzamais apjoms 2025. gadā (par 2024. pārskata gadu)
ir 70 % apmērā no pārskata gada peļņas, bet ne mazāk kā 183,9miljoniEUR, uzņēmumu ienākuma
nodokli aprēķinot un to nomaksājot atbilstoši normatīvajiem aktiem. Lēmumu par peļņas izlietošanu un
dividenžu apmēru pieņem AS “Latvenergo” akcionāru sapulce.